# Stroncium

| Stroncium (strontium) |
| --- |
|

|  |
| --- |
| rubídium ← stroncium → ytrium |
| Ca ↑ Sr ↓ Ba |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 38 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

 |
| Periodická tabuľka |
| 5. perióda, 2. skupina, blok s
 |
| kovy alk. zemín, kovy
 |

 |
| Vzhľad |
| striebro-biely kov |
|  |
| Atómové vlastnosti |
| Atómová hmotnosť | 87,62 g·mol−1 |
| Elektrónová konfigurácia | [Kr] 5s2 |
| Atómový polomer | 215 pm |
| Kovalentný polomer | 195 pm |
| Kovový polomer | 215 pm |
| Van der Waalsov pol. | 249 pm |
| Iónový polomer pre: Sr2+ | 113 pm |
| Chemické vlastnosti |
| Elektronegativita | 0,95 (podľa Paulinga) |
| Ionizačná energia(e) | 1: 549,5 kJ.mol−1 2: 1 064,2 kJ.mol−1 3: 4 138 kJ.mol−1 |
| Oxidačné číslo(a) | **II** |
| Št. potenciál (Sr2+/Sr) | −2,89 V |
| Fyzikálne vlastnosti (za norm. podmienok) |
| Skupenstvo | pevné |
| Hustota | 2,64 kg·dm−3 |
| Hustota kvapaliny (pri 1 050 K) | 2,357 kg·dm−3 |
| Teplota topenia | 1 050 K (776,85 °C) |
| Teplota varu | 1 655 K (1 381,85 °C) |
| Sk. teplo topenia | 7,43 kJ·mol−1 |
| Sk. teplo varu | 136,9 kJ·mol−1 |
| Tepelná kapacita | 26,4 J·mol−1·K−1 |
|

Tlak pary| p(Pa) | 1 | 10 | 100 | 1 k | 10 k | 100 k |
| pri T(K) | 796 | 882 | 990 | 1 139 | 1 345 | 1 646 |

 |
| Iné |
| Kryštálová sústava | kubická, plošne centrovaná |
| Magnetizmus | paramagnetický |
| Elektrický odpor | 132 nΩ·m |
| Tep. rozťažnosť | 22,5 µm·m−1·K−1 |
| Pružnosť v šmyku | 6,1 GPa |
| Poissonovo č. | 0,28 |
| Tvrdosť (Mohs) | 1,5 |
| Reg. číslo CAS | 7440-24-6 |
| Izotop(y) (vybrané) |
|

| Izotop | Výskyt | t1/2 | Rr | Er (MeV) | Pr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  82Sr | synt. | 25,36 d. | ε | - | 82Rb
 |
|  83Sr | synt. | 1,35 d. | ε β+ γ | - 1,23 0,76 | 83Rb
 |
| 84Sr | 0,56 % | stabilný s 46 neutrónmi
  |
|  85Sr | synt. | 64,84 d. | ε γ | - 0,514 | 85Rb
 |
| 86Sr | 9,86 % | stabilný s 48 neutrónmi
  |
| 87Sr | 7,00 % | stabilný s 49 neutrónmi
  |
| 88Sr | 82,58 % | stabilný s 50 neutrónmi
  |
|  89Sr | synt. | 50,52 d. | ε | - | 89Rb
 |
|  83Sr | synt. | 50,52 d. | β- | 0,909 | 89Y
 |
|  90Sr | stopy | 28,90 r. | β- | 0,546 | 90Y |

 |
|  Commons ponúka multimediálny obsah na tému stroncium. |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Chemický portál |

 |

**Stroncium** (lat. *strontium*) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku Sr a protónové číslo 38. Stroncium je pomerne mäkký, ľahký kov, ktorý búrlivo reaguje s kyslíkom i vodou a v prírode sa s ním preto stretávame iba vo forme zlúčenín. Reaktivita stroncia je natoľko vysoká, že sa môže dlhodobo uchovávať iba pod vrstvou alifatických uhľovodíkov (petrolej, nafta) s ktorými nereaguje. Na vzduchu sa okamžite pokrýva vrstvou nažltlého oxidu, práškové stroncium sa na vzduchu môže samovoľne vznietiť.

Soli stroncia farbia plameň karmínovo červeno.

Stroncium objavil v roku 1790 Adair Crawford a v roku 1793 Martin Heinrich Klaproth v mineráli stroncianit, odkiaľ pochádza jeho slovenské i latinské pomenovanie. Čisté stroncium ako prvý izoloval sir Humphry Davy v roku 1808 pomocou elektrolýzy.

## Výskyt v prírode

Vzhľadom na vysokú reaktivitu sa v prírode stretávame prakticky len so zlúčeninami stroncia. V nich sa vyskytuje iba v mocenstve Sr+2.

Stroncium sa v zemskej kôre vyskytuje v množstve 0,03 – 0,04%. V morskej vode je jeho koncentrácia len 8 mg·l⁻¹ a vo vesmíre pripadá na jeden atóm stroncia približne jeden a pol miliardy atómov vodíka.

Najznámejšími minerálmi na bázi stroncia sú celestín (síran strontnatý, SrSO4) a stroncianit (uhličitan strontnatý, SrCO3).

## Výroba, zlúčeniny a využitie

Elementárne stroncium sa priemyslovo vyrába elektrolýzou taveniny chloridu strontnatého a chloridu draselného.

Zlúčeniny stroncia sa využívajú vďaka svojej výraznej farebnej reakcii v plameni pri výrobe pyrotechnických produktov. Uplatnenie zlúčeniny stroncia nachádzajú aj v špeciálnych aplikáciách sklárskeho priemyslu, napr. v katódových trubiciach pre výrobu obrazoviek farebných televíznych prijímačov.

Vysoký index odrazivosti titaničitanu strontnatého (SrTiO3) sa využíva v rôznych optických aplikáciách, napr. pri meraní farebnosti látok alebo analýze spektier odrazených lúčov z farebných povrchov. Z rovnakého dôvodu používa často šperkársky priemysel titaničitan strontnatý ako lacnejšiu náhradu diamantu.

Chróman strontnatý sa pod názvom **stronciová žlť** používa ako pigment v maliarstve.

## Zdravotné aspekty stroncia

Bežné izotopy stroncia sa v živých organizmoch správajú podobne ako atómy vápnika a sú teda úplne neškodné.

Zdravotné riziká stroncia sú spojené s rádioaktívnym izotopom 90Sr, ktorý vzniká pri rádioaktívnom rozpade uránu, napr. pri výbuchu atómovej bomby i v jadrových reaktoroch. Izotop 90Sr je pomerne silný beta žiarič s polčasom rozpadu 29,1 rokov. Ak sa dostane do živého organizmu, môže sa zabudovať do kostného tkaniva a je potenciálnym zdrojom vzniku rakoviny. Pri objektívnom hodnotení jeho skutočnej rizikovosti je potrebné posúdiť pomer výskytu uvedeného izotopu k ostatným podobným atómom (vápnik, bárium, neškodné izotopy stroncia) a pravdepodobnosťou vyžiarenia beta častice (elektrón) a následným spustením rakovinového bujnenia práve sledovaným izotopom 90Sr.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **stroncium**