# Papua-Nová Guinea

|  |
| --- |
| **Papua-Nová Guinea** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Štátna hymna: O Arise, All You Sons |
|  |
| **Miestny názov** |   |
|  • dlhý | Independent State of Papua New Guinea |
|  • krátky | Papua New Guinea |
| **Hlavné mesto** | Port Moresby 9°30′ j.š. 147°07′ v.d. |
| **Najväčšie mesto** | Port Moresby |
| **Úradné jazyky** | nová melanézčina, angličtina

  |
| **Štátne zriadenie** panovník generálny guvernér predseda vlády | konštitučná monarchia Karol III. Bob Dadae James Marape |
| **Vznik** | 16. september 1975 |
| **Susedia** | Indonézia |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   462 840 km² (54.)   9 980 km² (2 %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (2016)  • sčítanie (2000)  • hustota (2016) |   8 084 999 (101.)  5 190 783 15/km² (201.) |
| **Mena** | kina (1 kina = 100 toea) (PGK) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | (UTC+10) (UTC+10) |
| **Medzinárodný kód** | PNG / PG |
| **Medzinárodná poznávacia značka** | PNG |
| **Internetová doména** | .pg |
| **Smerové telefónne číslo** | +675 |
|  Interaktívna mapa |

**Papua-Nová Guinea**, dlhý názov **Nezávislý štát Papua-Nová Guinea** je prímorský štát v Oceánii. Susedí s Indonéziou (pozemná hranica) a so Šalamúnovými ostrovmi (cez morský prieliv pri ostrove Bougainville).

## Dejiny

Ako prví Európania sa do oblasti okolo ostrova Nová Guinea dostali v roku 1512 španielski a portugalskí moreplavci. Východnú časť ostrova si v roku 1884 rozdelili Spojené kráľovstvo (juhovýchodnú časť) a Nemecké cisárstvo (severovýchodnú časť). Britská časť, nazývaná *teritórium Papua*, sa roku 1901 stala súčasťou Austrálskeho zväzu. Nemecká kolónia Nemecká Nová Guinea bola v roku 1920 zverená ako mandátne územie Spoločnosti národov pod názvom teritórium Nová Guinea do austrálskej správy. V roku 1949 Austrália spojila obe teritória (Papua a Nová Guinea) do jedného celku, zvaného *teritórium Papua-Nová Guinea*. V roku 1972 tu prebehli prvé všeobecné voľby a v decembri 1973 jej Austrália poskytla vnútornú samosprávu. 16. septembra 1975 bola vyhlásená nezávislosť krajiny. V rokoch 1989 – 1995 prebiehal boj medzi vládou a secesionistickým hnutím na ostrove Bougainville.

## Geografia

Osemdesiat percent rozlohy krajiny leží na ostrove Nová Guinea. Ostatných 20 % zaberá asi 600 ďalších ostrovov. Tieto ostrovy sú vulkanického i pevninského pôvodu. Vulkanický pôvod má Bismarckovo súostrovie: (Nová Británia, Nové Írsko, Nový Hanover, ostrovy Admirality), Bougainville a menšie ostrovy v Bismarckovom mori a Pacifiku. Pevninského pôvodu sú napr. ostrovy D'Entrecasteaux, Louisiady, Trobriand a Woodlark.

Územie je hornaté, na juhozápade a sčasti na severe hlavného ostrova sa rozkladajú nížiny. Jeho strednou časťou sa tiahne Centrálne pohorie (Bismarckovo pohorie s najvyššou horou *Mount Wilhelm* 4 509 m n. m.) a na juhovýchode pohorie Owen Stanley Range (4 035 m n. m.). Toto pásmo je tvorené niekoľkými časťami: Pobrežnými horami, Snežnými horami, Müllerovými horami, Bismarckovými horami a pohorím Owen Stanley.

Horské chrbáty sú oddelené hlbokými ostro zarezanými údoliami riek s početnými perejami. Najväčšie rieky sú na severe *Sepik* a na juhu Fly. Najväčším jazerom je sladkovodné *Lake Murray*.

## Podnebie

Papua-Nová Guinea leží v oblasti vyznačujúcej sa teplým rovníkovým podnebím, časť krajiny sa však vyznačuje tropickým monzúnovým podnebím. Priemerné teploty sú v januári 27,5 °C, v júli 26 °C. Zrážky dosahujú priemerne okolo 3 000 mm, na horách aj 6 000 mm. V hlavnom meste Port Moresby je priemerná teplota vzduchu celoročne okolo 27 °C, ročný úhrn zrážok je 1 040 mm.

## Flóra a fauna

Tunajšia flóra je veľmi rozmanitá. V tropických dažďových lesoch rastie veľa druhov paliem, eukalyptov, stromových papradí a rastlín z čeľade myrtovitých. Porast pobrežných oblastí tvoria mangrovník a močiare. Vo vyšších nadmorských výškach rastie veľa ihličnanov, napr. cédre a araukárie.

Na Novej Guiney žije mnoho zaujímavých živočíchov. Domov tu má ježura, krokodíly, korytnačky, hady, veľké množstvo vtákov (rajky, kazuáre) a desať druhov stromových kengúr.

## Hospodárstvo

Papua-Nová Guinea je rozvojový poľnohospodársky štát s významnou ťažbou nerastných surovín.

### Nerastné bohatstvo

Krajina má rozsiahle ložiská nerastného bohatstva. Ťaží sa ropa, zemný plyn, zlato, striebro, platina, najdôležitejšie sú však ložiská medi a zlata.

### Priemysel

Najdôležitejšou súčasťou priemyslu je hutníctvo a spracovanie farebných kovov. Veľkého významu dosahuje aj potravinársky priemysel, v jeho rámci sa vyrába cukor, palmový olej a spracováva sa kopra.

### Poľnohospodárstvo

Navzdory rozsiahlemu nerastnému bohatstvu sa viac ako 80 % obyvateľstva živí poľnohospodárstvom. Pestujú sa banány, kakao, káva, kokosové orechy, kopra, ovocie, zelenina, batáty (sladké zemiaky), maniok, taro, jamy, palmové jadrá (na olej), cukrová trstina a ananásy. Chovajú sa prasatá, dobytok a hydina.

### Ostatné odvetvia

Pre značnú časť obyvateľov krajiny predstavuje značnú časť obživy okrem poľnohospodárstva tiež lov. Dôležitý je tiež rybolov, lovia sa tuniaky, a ťažba dreva.

## Obyvateľstvo

Obyvateľstvo Papuy-Novej Guiney tvoria Papuánci, Melanézania, Polynézania a Mikronézania. Negramotnosť obyvateľstva presahuje 35 %. Stredná dĺžka života mužov je 62,9 rokov, žien 67,2 rokov.

### Najväčšie mestá

* Port Moresby – 250 000 obyvateľov (hlavné mesto)
* Lae – 76 000 obyvateľov
* Arawa – 40 000 obyvateľov
* Mount Hagen – 35 000 obyvateľov
* Popondetta – 30 000 obyvateľov

## Zaujímavosti

* Na hlavnom ostrove aj na priľahlých ostrovoch (napríklad Birara alebo Bougainville) sa týčia vyhasnuté aj činné vulkány.
* Takmer 1 000 kmeňov pôvodných obyvateľov hovorí viac ako 740 jazykmi.
* U niektorých kmeňov sa hlboko do 20. storočia praktikoval rituálny kanibalizmus.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Papua-Nová Guinea**

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Papua-Nová Guinea na českej Wikipédii.*