Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Botulotoxín

Botulotoxín
**Botulotoxín**, tiež známy ako **botox** alebo **klobásový jed**, je jedovatá látka, ktorá sa používa v kozmetickom a farmaceutickom priemysle. Je produktom baktérie druhu *Clostridium botulinum* a je jedným z najsilnejších bakteriálnych toxínov vôbec. Nechcene sa môže nachádzať v pokazených potravinách, v krajnom prípade môže spôsobiť smrť. V plastickej chirurgii sa ním vpichovaním pod kožu vyhladzujú vrásky, hlavne na tvári.

## Typy botuloxínu

Aktuálne je známych 7 typov botulotoxínu A až F. Každý typ spôsobuje ochorenie u iných druhov zvierat.

Zoznam botulotoxínov| Typ botulotoxínu | Vnímavé druhy zvierat |
| --- | --- |
| A | Myš, potkan, morča, králik, primáty, hydina, dánio pruhované, kôň |
| B | Myš, potkan, morča, králik, primáti, kôň |
| C | Myš, morča, králik, primáti, hydina, dánio pruhované, pes, mačka, hydina, holub, moriak, kôň, norok |
| D | Myš, potkan, pes, morča, králik, mačka, primáti, hydina, holub, dánio pruhované |
| E | Myš, potkan, pes, morča, králik, mačka, primáti, hydina, holub |
| F | Myš, primáti |
| G | Myš, primátí |

## Bakteriálna produkcia botulotoxínu

*Clostridium botulinum* je grampozitívna, pohyblivá, tyčinková striktne anaeróbna baktéria. *Clostridium botulinum* produkuje botulotoxín. Najviac toxínu sa tvorí pri teplote 28 °C.

### Citlivosť na teplo

Botulotoxíny sú citlivé na teplo. Teplota 80 °C po dobu 30 minút alebo niekoľko minútový var postačí na zničenie toxínu. Spóry baktérie *Clostridium botulinum* sú termorezistentné. Niektoré vydržia teplotu 120 °C po dobu až 3 minút.

### Otrava

Botulotoxin je proteín, patrí medzi neurotoxíny a vyznačuje sa vysokou toxicitou. Otrava sa prejavuje paralytickým ochrnutím svalov po niekoľkých hodinách až niekoľkých dňoch. K smrti dochádza následkom obrny dýchacích svalov a bránice.

## Referencie

## Iné projekty

|  |  |
| --- | --- |
|  | Chemický portál Medicínsky portál |

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Botulotoxín Wikislovník ponúka heslo **Botulotoxín**
# Wu-tang

Svetové dedičstvo UNESCO

| Ancient Building Complex in the Wudang Mountains\* |
| --- |
| Lokalita Svetového dedičstva UNESCO |
|

---

 |
| Wu-tang

---

 |
| **Štát** |  Čína |
| **Typ** | kultúrna pamiatka |
| **Kritériá** | i, ii, vi |
| **Identifikačné č.** | 705 |
| **Región**\*\* | Lokality Svetového dedičstva v Ázii |
| **História zápisu** |
| **Zápis** | 1994  (18. zasadnutie) |
| \* Názov ako je zapísaný v zozname Svetového dedičstva. \*\* Klasifikované regióny podľa UNESCO. |

**Wu-tang** je malé pohorie v čínskej provincii Chu-pej.

Nachádza sa tu veľký počet taoistických chrámov, ktoré boli v minulosti centrom vzdelanosti. Chrámy a paláce tu boli budované v priebehu mnohých storočí a dnes tvoria unikátnu ukážku čínskej architektúry i kultúry.

V roku 1994 boli miestne chrámy zapísané na zoznam svetového dedičstva UNESCO.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Wu-tang**

## Externé odkazy

* Stránka UNESCO

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Wu-tang na českej Wikipédii.*
# Norfolkov ostrov

Poloha
**Norfolkov ostrov** (angl. (Territory of) Norfolk Island) je malý ostrov v Tichom oceáne nachádzajúci sa medzi Austráliou, Novým Zélandom a Novou Kaledóniou. Rozloha: 36,3 km², počet obyvateľov: 2 188 (2021). Hlavné mesto je Kingston. Politicky je to tzv. vonkajšie teritórium Austrálie.

Roku 1774 ho objavil James Cook. V rokoch 1788 – 1855 to bola britská trestanecká kolónia, roku 1856 ho osídlilo z Pitcairnovych ostrovoch niekoľko potomkov vzbúrencov z lode *Bounty*.

## Referencie

## Pozri aj

* Vlajka Norfolku

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Norfolkov ostrov**
# Viktória (Austrália)

|  |
| --- |
| Viktória (Victoria) |
| štát Austrálskeho zväzu |
|  Pohľad na hlavné mesto Viktórie – Melbourne  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Vlajka  |  Symbol  |

 |
| **Motto:angl. Peace and Prosperity* |
|  |
| Štát |  Austrália |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Hlavné mesto | Melbourne |
| Najvyšší bod | Mount Bogong |
|  - výška | 1 986 m n. m. |
|  |
| Rozloha | 237 659 km² (23 765 900 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 6 430 000 (*marec 2018*) |
|  |
| Časové pásmo | UTC +10 |
|  |
|  Štáty Austrálie) |
|  Interaktívna mapa
 |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Viktória** (angl. Victoria, skrátene **VIC**) je rozlohou najmenší, no najhustejšie obývaný a urbanizovaný austrálsky štát rozkladajúci sa na juhovýchode krajiny. Pôvodne bola obývaná prevažne farmármi, no objavenie zlata ju zmenilo na centrum obchodu a priemyslu. V roku 2005 počet obyvateľov prekročil 5 000 000, pričom viac ako 70% z nich žije v hlavnom meste štátu, Melbourne.

## Dejiny

Po založení austrálskej kolónie Nový Južný Wales v roku 1788 bola Austrália rozdelená na dve polovice - východný Nový Južný Wales a západné Nové Holandsko, ktoré však podliehalo koloniálnej vláde v Sydney. Prvým sídlom na území dnešnej histórie bol Portland, Melbourne bolo založené v roku 1835 Johnom Batmanom.
Samostatná kolónia Viktória vznikla v roku 1851. V tom istom roku bolo na jej území objavené zlato a následná zlatá horúčka podnietila rozvoj priemyslu a prudké zvýšenie počtu obyvateľov. V roku 1901 sa Viktória stala jedným zo štátov Austrálskeho zväzu a na prechodné obdobie sa Melbourne stalo jeho prvým hlavným mestom, kým bolo vybrané miesto trvalého hlavného mesta. Tým sa v roku 1927 stala Canberra.

## Vláda

Viktória má parlamentnú formu demokracie s dvojkomorovým parlamentom. Hlavou štátu je de jure kráľ Karol III., zastupovaný generálnym guvernérom. Generálny guvernér má obmedzené právomoci a jeho funkcia je najmä ceremoniálna. Premiérom Viktórie je zvyčajne vodca politickej strany alebo koalície s väčšinou v dolnej komore parlamentu. Členmi jeho vlády sú poslanci z oboch komôr parlamentu. Súčasným premiérom Viktórie je od roku 2010 Ted Baillieu, a guvernérem David de Kretser.

Viktória má vlastnú ústavu z roku 1975, ktorá je založená na koloniálnej ústave z roku 1855.

Vo federálnom parlamente zastupuje Viktóriu 12 poslancov v Senáte a 37 v dolnej komore.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Viktória (Austrália)**

## Zdroj

*Informácie v infoboxe sú sčasti alebo úplne prebrané z infoboxu článku Victoria (Australia) zverejneného na anglickej Wikipédii.*
# Darwin (Austrália)

|  |
| --- |
| Darwin |
| Mesto |
|  |
|

|  |
| --- |
|  Erb  |

 |
| **Prezývka:Brána do Ázie* |
|  |
| Štát |  Austrália |
| Teritórium | Severné teritórium |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 112,01 km² (11 201 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 148 564 (*2016*) |
| Hustota | 1 326,35 obyv./km² |
|  |
| Primátor | Graeme Sawyer |
|  |
| PSČ | 0800 |
|  |
|

 Poloha mesta Darwin v rámci Austrálie
 |
|

 Mapa mesta Darwin

 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Darwin, Northern Territory |
| **Webová stránka:**  darwin.nt.gov.au |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Darwin** je hlavné a prístavné mesto Severného teritória v Austrálii položené na pobreží Timorského mora. Je to multikultúrne mesto známe prezývkou "*Brána do Ázie*". Nachádza sa tu medzinárodné letisko Darwin International Airport a mesto je taktiež východiskovým bodom do Národného parku Litchfield a Národného parku Kakadu. Každé 2 roky sa v Darwine konajú športové hry *Arafura Games*.

## Dejiny

Mesto bolo založené v roku 1869 pod názvom *Palmerston*. V roku 1911 bolo podľa prírodovedca Charlese Darwina premenované na Darwin. V 20. storočí bolo mesto viackrát zdevastované. V roku 1937 mesto zasiahol ničivý tajfún. V priebehu druhej svetovej vojny mesto Darwin získalo na význame, potom ako bolo až na 2000 obyvateľov evakuavané a bola doň umiestnená posádka 32 000 vojakov spojeneckých vojsk. Dňa 19. februára 1942 mesto bombardovalo 242 japonských lietadiel, ktoré popri skladoch na palivo takmer úplne zničili celé okolie prístavu. Pri útoku zahynulo najmenej 243 civilistov a vojakov. Od založenia štátu ide o prvé bombardovanie na území Austrálie. Pri bombardéroch ide o tie isté stroje, ktoré bombardovali Pearl Harbor. V porovnaní s Pearl Harborom nad Darwinom zhodili podstatne viac bômb i keď sa mestu Darwin pripisuje nižšia vojenská významnosť. V roku 1974 mesto zničil cyklón *Tracy*.

## Referencie

## Zdroje

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Darwin (Northern Territory) na nemeckej Wikipédii.*

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Darwin (Austrália)**
# AllMusic

|  |
| --- |
| AllMusic |
|  |
| Založená | 1991 |
| Zakladateľ | Michael Erlewine |
| Sídlo | Michigan |
| Produkcia | Hudobné recenzie |
| Člen skupiny | All Media Guide |
| Vlastník | All Media Network |
| Web | www.allmusic.com |

AllMusic (predtým *All Music Guide*, skr. **AMG**) je internetová metadátová databáza údajov o hudbe, ktorú prevádzkuje spoločnosť All Media Guide.

V roku 1991 ju ako *internetovú príručku pre konzumentov hudobnej kultúry* spolu s matematikom Vladimirom Bogdanovom založil archivár populárnej kultúry Michael Erlewine. Prvú referenčnú príručku AMG vydala v nasledujúcom roku.
# .to

|  |
| --- |
| **.to** |
| **Uvedená** | 1995 |
| **Typ TLD** | Národná doména najvyššej úrovne |
| **Status** | Aktívna |
| **Použitie** | Tonga  |

**.to** je internetová národná doména najvyššej úrovne pre štát Tonga.

## Externé odkazy

* WHOIS Archivované 2006-06-29 na Wayback Machine
# Boeing

|  |
| --- |
| The Boeing Company |
|  |
| Právna forma | akciová spoločnosť |
| Odvetvie | letecký priemysel vojenský priemysel |
| Založená | Seattle, USA, 1916 |
| Sídlo | Chicago Spojené štáty |
| Vedenie | W. James McNerney, Jr., riaditeľ a CEO J. Michael Luttig, konateľ |
| Produkcia | civilné a vojenské lietadlá munícia vesmírne systémy/služby |
| Obrat | 66,38 miliárd USD (2007) |
| Zamestnancov | 163 851 (2008) |
| Vlastník | Boeing Commercial Airplanes Integrated Defense Systems |
| Web | www.boeing.com |

**Boeing** (oficiálny názov je **The Boeing Company**) (NYSE: BA) je najväčším svetovým výrobcom leteckej techniky na svete so sídlom v Spojených štátoch. Firma je súčasne druhým najväčším výrobcom zbraní na svete a najväčším americkým exportérom. Sídlo firmy sa nachádza v Chicagu v štáte Illinois.

## História

Súboj Airbus-Boeing: Objednávky lietadiel 2002 – 2005
Firma B&W bola založená Williamom Edwardom Boeingom v roku 1916 v Seattli. Krátko po založení bola premenovaná na *Pacific Aero Products* a meno *Boeing Airplane Company* si osvojila v roku 1917. V tomto roku tiež získala prvú významnú zákazku od americkej armády. Jej prvým lietadlom sa stal hydroplán Boeing Model 1.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Boeing**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Boeing na českej Wikipédii.*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Letecký portál Kozmonautický portál |
# Nancy Pelosiová

|  |
| --- |
| Nancy Pelosi |
|  |
|  |
| Súčasná členka Snemovne reprezentantov Kongresu USA |
| Momentálne v úrade |
| od 1987 |
| 52. Predsedníčka Snemovne reprezentantov Kongresu USA |
| **V úrade** 4. január 2007 – 3. január 2011 |
|

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Dennis Hastert
 |  | John Boehner
 |  |  |

 |
| 54. Predsedníčka Snemovne reprezentantov Kongresu USA |
| **V úrade** 3. január 2019 – 3. január 2019 |
|

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Paul Ryan
 |  | Kevin McCarthy
 |  |  |

 |
| Biografické údaje |
| Rodné meno | Nancy D'Alesandrová |
| Narodenie | 26.3.194026. marec 1940 (86 rokov) Baltimore, Maryland, USA |
| Politická strana | Demokratická strana |
| Alma mater | Trinity Washington University |
| Rodina |
| Rodičia | Thomas D'Alesandro Jr., Annunciata M. Lombardi |
| Manžel |
Paul Pelosi (1963 –) |
| Deti | Nancy Corinne, Christine, Jacqueline, Paul, Alexandra |
| Odkazy |
| Nancy Pelosi na house.gov |
|  | Nancy Pelosiová (multimediálne súbory) |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Politický portál  Biografický portál |

 |

**Nancy Pelosiová** (angl. Nancy Patricia Pelosi; \* 26. marec 1940, Baltimore, Maryland, USA) je americká demokratická politička, od roku 1987 členka Snemovne reprezentantov Kongresu USA. V rokoch 2019 – 2023 zastávala úrad predsedu Snemovne reprezentantov Spojených štátov
ako prvý znovuzvolený predseda od roku 1955.

Túto funkciu zastávala už v rokoch 2007 – 2011 po víťazstve Demokratickej strany vo voľbách do Kongresu v roku 2006 ako prvá žena, prvý občan štátu Kalifornia a prvý Italoameričan.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Nancy Pelosiová**

## Externé odkazy

* Oficiálna stránka

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Nancy Pelosi na českej Wikipédii.*
# Lexikografia

**Lexikografia** (z gr. lexikon slovník a graphein písať) alebo **slovnikárstvo** je disciplína jazykovedy, ktorá sa zaoberá teóriou a praxou spracovania slovnej zásoby jazyka v slovníkoch.
# Paleoázijské jazyky

**Paleoázijské jazyky** alebo **paleosibírske jazyky** je skupina (spoločenstvo) jazykov používaných v severnej severovýchodnej Ázii, na Sachaline, na Kurilách a v severnej Amerike. Väčšinou sú to afixálne aglutinačné jazyky.

Patria sem tieto jazykové rodiny a izolované jazyky:

* paleoázijské jazyky v užšom zmysle:
	+ čukotsko-kamčatské jazyky (=paleoázijské jazyky v najužšom zmysle)
	+ nivština (=nivchčina, zast. giliacky jazyk) (388 hovoriacich)
	+ jenisejské jazyky (616)
	+ jukagirsko-čuvanské jazyky (604)
* eskimácko-aleutské jazyky (<100 tis.)
* ainčina (40) – často považovaná za izolovaný jazyk alebo skupinu jazykov, ojedinele považovaná za príbuznú a altajskými jazykmi

Rozsah skupiny je pomerne sporný, najčastejšie sa do nej *ne*zaraďuje ainčina, potom eskimácko-aleutské jazyky a potom prípadne ďalšie z paleoázijských jazykov v užšom zmysle.
# 21. storočie

|  |  |
| --- | --- |
| **Tisícročia:** |  2. tisícročie – **3. tisícročie** – 4. tisícročie  |
| **Storočia:** |  20. storočie – **21. storočie** – 22. storočie  |
| **Desaťročia:** |  0. 10. 20. 30. 40. 50. 60. 70. 80. 90.  |

**21. storočie** je storočie, ktoré trvá od roku 2001 a bude trvať do roku 2100. Je prvým storočím 3. tisícročia.

## Prehľad

Začiatok storočia poznačil vzostup svetovej ekonomiky a konzumizmu v krajinách tretieho sveta, ako aj súkromného podnikania a väčšie obavy o terorizmus po teroristických útokoch 11. septembra 2001. Intervencie NATO v Afganistane a Iraku na začiatku 0. rokov a pád niekoľkých režimov počas Arabskej jari na začiatku 10. rokov viedli k rôznym výsledkom v arabskom svete, čo spôsobilo niekoľko občianskych vojen a politickú nestabilitu. Spojené štáty zostali jedinou globálnou superveľmocou, pričom Čína je teraz považovaná za potenciálnu superveľmoc.

V roku 2022 žilo 45 % svetovej populácie v „nejakej forme demokracie“, hoci iba 8 % žilo v „úplných demokraciách“. Organizácia Spojených národov odhaduje, že do roku 2050 budú dve tretiny svetovej populácie urbanizované.

Svetová ekonomika vo veľkej miere vzrástla z 42 biliónov dolárov v roku 2000 na 94 biliónov dolárov v roku 2021, hoci niektoré ekonomiky rástli výraznejšie, iné postupne upadali. Európska únia sa v 21. storočí výrazne rozšírila, rozrástla sa o 13 členských štátov, ale Spojené kráľovstvo sa od nej odčlenilo. Väčšina členských štátov EÚ zaviedla spoločnú menu, euro. Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NATO) sa tiež výrazne rozšírila, pridalo sa k nej 11 členských štátov.

Účinky globálneho otepľovania a stúpajúcej hladiny morí zhoršili ekologické krízy, pričom medzi rokmi 2007 a 2014 pod hladinou mora zmizlo osem ostrovov.

Na začiatku roku 2020 sa začala rýchlo po celom svete šíriť pandémia ochorenia COVID-19, ktorá po celom svete zahubila viac ako 6,95 miliónov ľudí a spôsobila vážne narušenie globálnej ekonomiky, vrátane najväčšej globálnej recesie od Veľkej hospodárskej krízy.

V dôsledku náhleho rozšírenia mobilných zariadení s prístupom na internet, ako sú smartfóny, ktoré sa začali šíriť po celom svete na začiatku 10. rokov, získala viac ako polovica svetovej populácie prístup na internet do roku 2018. Po úspechu Human Genome Project sa stali prístupnými a cenovo dostupnými služby sekvenovania DNA.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **21. storočie**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku 21st century na anglickej Wikipédii.*