Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Národný park Þingvellir

Svetové dedičstvo UNESCO

| Þingvellir National Park\* |
| --- |
| Lokalita Svetového dedičstva UNESCO |
|

---

 |
| Národný park Þingvellir

---

 |
| **Štát** |  Island |
| **Typ** | prírodná pamiatka |
| **Kritériá** | iii, vi |
| **Identifikačné č.** | 1152 |
| **Región**\*\* | Európa a Severná Amerika |
| **Súradnice** | ﻿ / ﻿ |
| **História zápisu** |
| **Zápis** | 2004  (28. zasadnutie) |
| \* Názov ako je zapísaný v zozname Svetového dedičstva. \*\* Klasifikované regióny podľa UNESCO. |

**Þingvellir** je národný park na juhovýchode Islandu pri polostrove Reykjanes. V tejto oblasti vznikol Althing, najstarší parlament v Európe.

Oblasť bola v roku 1944 vyhlásená za národný park a v roku 1983 bol zapísaný na zoznam svetového dedičstva UNESCO.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Národný park Þingvellir**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Þingvellir na českej Wikipédii.*
# Líška polárna

|  |
| --- |
| Líška polárna |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | mäsožravce (Carnivora) |
| **Podrad (subordo)** | suchozemské (Fissipedia) |
| **Čeľaď (familia)** | psovité (Canidae) |
| **Rod (genus)** | Vulpes |
| **Druh (species)** | líška polárna (Vulpes lagopus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Vulpes lagopus* Linné, 1758 |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Líška polárna** (netaxonomické názvy: **polárna líška**, **biela líška**; *Vulpes lagopus* alebo staršie *Alopex lagopus*) je druh z čeľade psovité. V minulosti sa klasifikoval ako jediný druh rodu Alopex (po slovensky líška alebo **pesec**), ale dnes sa považuje za súčasť rodu Vulpes (po slovensky líška). U niektorých autorov do rodu Alopex v minulosti patril aj druh líška korzak (lat. *Alopex corsac*, dnes: *Vulpes corsac*).

Líška polárna žije v severných častiach Európy, Ázie a Ameriky, na ďalšie miesta bola vysádzaná kvôli obchodu s kožušinami. Svoju srsť mení podľa ročného obdobia. Srsť líšky polárnej je v zime hustá a dlhá, bielej alebo sivobielej farby. Letná srsť je krátka a menej riedka, sivej alebo čiernej farby. V zime jej snehobiela srsť slúži ako dokonalé ochranné sfarbenie. V lete srsť zhnedne alebo zosivie, aby sa líška ľahšie skryla medzi kameňmi a rastlinami. S letom líšky menia svoje životné územie. Na jar a v lete sa rozmnožujú. Samica je ťarchavá 49 – 56 dní. Vo vrhu je okolo 3 – 12 mláďat, ale to je veľmi vzácne. Leto trávia v tundre a na zimu sa sťahujú na ľadové polia. Potrava líšky polárnej je predovšetkým tvorená z vtákov, drobných hlodavcov a vyberania vtáčích hniezd, priživuje sa aj na zvyškoch koristi ľadových medveďov.

* Dĺžka tela: cca 60 cm
* Dĺžka chvosta: cca 40 cm
* Výška: cca 30 cm
* Hmotnosť: 4,5 – 8 kg

Polárne líšky žijú v trvalých pároch. V tomto období obývajú líšky podzemné brlohy: ich nory zo 4 až 13 východmi tvoria labyrint o ploche 30 m². Líšky sa k svojim norám vracajú každé leto a rozširujú ich.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhyWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Líška polárna Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Líška polárna Wikislovník ponúka heslo **Líška polárna**
# Neva

|  |
| --- |
| Neva |
| rus. Нева |
| rieka |
|  Rieka v Petrohrade  |
| Štát |  Rusko |
|  |
|  |
| Vznik |  Ladožské jazero  |
|  - výška | 5 m |
| Ústie |  Fínsky záliv  |
|  - výška | 0 m |
|  |
| Dĺžka | 74 km |
| Povodie | 281 000 km² (28 100 000 ha) |
| Prietok |  |
|  - priemerný | 2 500 m³/s |
|  |
|

 Poloha rieky

 |
|  Interaktívna mapa toku
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Neva River |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Neva** (rus. Нева) je rieka v európskej časti Ruska, pretekajúca Petrohradom, vytekajúca z Ladožského jazera.

Rieka je dlhá 74 km, jej priemerný ročný prietok je 2 500 m3/s. Povodie rieky, vrátane povodí Ladožského a Onežského jazera, ktoré ju zásobujú vodou je asi 281 000 km². Povodie samotnej rieky je len 5 000 km². Rieka zamŕza začiatkom decembra. Ľadochod väčšinou trvá 10 – 15 dní a tvoria ho najmä kryhy z jazera. Rieka je splavná po celej dĺžke.

## Priebeh toku

Mohutná rieka vyteká z Ladožského jazera a smeruje nížinatou Leningradskou oblasťou severozápadného Ruska k Petrohradu, kde ústi do Nevskej zátoky Fínskeho zálivu. Na mieste svojho ústia tvorí deltu s početnými ostrovmi. Celková rozloha delty je 46 km2. Rieka sa tu vetví na niekoľko ramien, z ktorých sú najväčšia Veľká a Malá Neva. V delte rieky stojí aj mesto Petrohrad. V dôsledku západných vetrov, ktoré do delty vháňajú morskú vodu dochádza niekedy k nárastu hladiny až o 4 m.

## Referencie

* Bašovský, O. a kolektív: *Malá zemepisná encyklopédia ZSSR*. Obzor, Bratislava, 1977, 856 s.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Neva**
# Autonómia (štátoprávne usporiadania)

Štáty s minimálne jednou územnou jednotkou, ktorá je ústavou označená ako "autonómia"
**Autonómia** (z gr. *αὐτόνομος* – autonomos – doslova: majúci vlastné zákony) je (podľa ÚGKK SR) *ústavou zaručené právo určitej územnej jednotky riešiť samostatné otázky osobitého záujmu v rámci väčšieho celku podľa vlastných noriem a prostredníctvom vlastných orgánov.* Územie, ktoré má autonómiu sa volá **autonómne územie**.

Príklady územných jednotiek majúcich v názve slovo autonómny sú:

* autonómna oblasť – napríklad Židovská autonómna oblasť
* autonómna provincia – napríklad Autonómna provincia Bolzano – Horná Adiža
* autonómna republika – napríklad Krymská autonómna republika

* autonómny okruh – napríklad Čukotský autonómny okruh
* autonómny štát – napríklad Anzoátegui

## Referencie
# Espoo

|  |
| --- |
| Espoo |
| Esbo |
| mesto |
|  |
|

|  |
| --- |
|  Erb  |

 |
| Krajina |  Fínsko |
| Provincia | Južné Fínsko |
| Kraj | Uusimaa |
| Subregión | Veľké Helsinki |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Najnižší bod |  |
|  - výška | 0 m n. m. |
|  |
| Rozloha | 528,16 km² (52 816 ha) |
|  - súše | 312,22 km² (31 222 ha) |
|  - vody | 215,94 km² (21 594 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 252 730 (*2012*) |
|  - Fíni | 83,6 % |
|  - Švédi | 8,3 % |
|  - ostatní | 8 % |
| Hustota | 809,46 obyv./km² |
|  |
| Založenie | 1458 |
|  - Štatút mesta | 1972 |
| Primátor | Marketta Kokkonen |
|  |
| Časové pásmo | VEČ (UTC+2) |
|  - letný čas | VELČ (UTC+3) |
|  |
|

 Poloha mesta v rámci Fínska
 |
|

 Obvody mesta

 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Espoo |
| **Webová stránka:**  www.espoo.fi |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Espoo** (po švédsky Esbo) je mesto na južnom pobreží Fínska. Spolu s Helsinkami, Vantaa, s ktorými susedí, a Kauniainen, ktoré obklopuje, tvorí helsinské súmestie Veľké Helsinki. Mesto má rozlohu 528 km², z čoho 216 km² sú vodné plochy. V meste žije 252 000 ľudí, čím sa veľkosťou vo Fínsku radí na druhé miesto za Helsinki a pred Tampere. Espoo patrí do provincie Južné Fínsko a kraja Uusimaa.

V meste sídli Helsinská technická univerzita. Premiestnilo sa sem aj vrchné riaditeľstvo firmy Nokia. Na území mesta sa rozprestiera aj národný park Nuuksio.

25. februára 1991 tu bol dojednaný Dohovor z Espoo - medzinárodná dohoda o vyhodnocovacích vplyvoch na životné prostredie, do platnosti vstúpil 10. septembra 1997.

V meste sídli klub ľadového hokeja Espoo Blues, ďalej futbalový klub FC Honka či florbalový klub Esport Oilers.

Espoo je taktiež rodné mesto fínskeho pilota Formuly 1, majstra sveta z roku 2007 Kimiho Räikkönena

## Partnerské mestá

* Esztergom, Maďarsko
* Gatčina, Rusko
* Irving, USA
* Køge, Dánsko
* Kongsberg, Nórsko
* Kristianstad, Švédsko
* Nõmme, Estónsko
* Skagafjörður, Island
* Soči, Rusko
* Šanghaj, Čína

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Espoo**

## Externé odkazy

* Espoo - oficiálne stránky mesta (po anglicky) (po fínsky) (po švédsky)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Fínsky portál |
# Jin-sü

Svetové dedičstvo UNESCO

| Yin Xu\* |
| --- |
| Lokalita Svetového dedičstva UNESCO |
|

---

 |
| Jin-sü

---

 |
| **Štát** |  Čína |
| **Typ** | kultúrna pamiatka |
| **Kritériá** | ii, iii, iv, vi |
| **Identifikačné č.** | 1114 |
| **Región**\*\* | Ázia a Pacifik |
| **História zápisu** |
| **Zápis** | 2006  (30. zasadnutie) |
| \* Názov ako je zapísaný v zozname Svetového dedičstva. \*\* Klasifikované regióny podľa UNESCO. |

**Jin Sü** je archeologická lokalita v čínskej provincii Che-nan, kde sú pozostatky posledného hlavného mesta dynastie Šang (1766 pred Kr. - 1050 pred Kr.). Mesto bolo znovuobjavené až na samom konci 19. storočia a dnes je jednou z najstarších čínskych archeologických lokalít.

V roku 2006 bolo zapísané na zoznam svetového dedičstva UNESCO.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jin-sü**

## Externé odkazy

* Stránka UNESCO

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Jin-sü na českej Wikipédii.*
# Jü Veľký

Jü Veľký
**Jü Veľký** (čínsky: 大禹, pchin-jin: Dà Yǔ, cca 2200 – 2100 pred Kr.) bol legendárny vládca v starovekej Číne, preslávený svojím zavedením protipovodňovej ochrany, založením dynastie Sia a spravodlivým morálnym charakterom.

Obdobie jeho vlády sa udáva takmer o tisíc rokov skôr, ako sú najstaršie dochované písomné dôkazy o dynastií Šang. Žiadne z nápisov na nájdených artefaktoch z obdobia jeho vlády alebo neskôr, ho však nespomínajú. Nedostatok akýchkoľvek písomných dôkazov vyvoláva kontroverziu o jeho existencii. Zástancovia jeho existencie sa opierajú o príbehy a tradície o jeho živote a vláde, ktoré sa prenášali ústnou formou po celej Číne, až kým ich nezaznamenali v období dynastie Čou. Naopak, odporcovia sa domnievajú, že išlo o mýtickú bytosť (boh alebo zviera) z doby dynastie Sia, ktorú ľudia začali popisovať vo forme človeka až začiatkom vlády Čou. Najviac týchto príbehov je zaznamenaných v Zápiskách historika.

## Referencie
# Eurázijská platňa

Eurázijská platňa.
**Eurázijská platňa** je tektonická platňa pokrývajúca väčšiu časť Eurázie (Európy a Ázie) s výnimkou Malej Ázie, Prednej Indie, Arabského polostrova a východnej Sibíri. Je to tretia najväčšia platňa (67 800 000 km2). Jej súčasťou je i severovýchodná časť oceánskej kôry Atlantického oceánu.

Západný okraj Eurázijskej platne je ohraničený Stredoatlantickým chrbátom, ktorý ju oddeľuje od severoamerickej platne. Je to jediný aktívny okraj eurázijskej platne. Od africkej platne ju oddeľuje Stredozemné more, na jeho východnom okraji sa nachádzajú dve malé platne - egejská a anatólska. Smerom na východ eurázisjská platňa hraničí s arabskou, indickou, sundskou, amurskou, ochotskou a platňou Yangtze.

## Stavba, vznik a vývoj

Eurázijská platňa je tvorená niekoľkými prekambrickými štítmi (Škandinávsky štít, Sibírsky štít), ktoré tvoria jej najstaršie oblasti. Tieto štíty sa v geologickej minulosti vzájomne zrážali a oddeľovali. Škandinávsky (Baltský) štít sa v devóne zrazil so severoamerickými oblasťami tzv. Laurentiou, počas kaledónskej orogenézy. Následne sa zrazil v karbóne a perme s Gondwanou, od ktorej sa v triase oddelil a v kriede až súčasnosti opäť začal spájať počas alpínskej orogenézy. V tom istom období sa spojila Euramerika so Sibírou, pričom došlo k vzniku Uralu. Južné a východné okraje eurázijskej platne sú dodnes miestom pokračujúcej orogénézy - s rastúcimi pohoriami ako Alpy, Karpaty, Kaukaz a Pamír. Himaláje, vznikli v miocéne zrážkou Eurázie s Indickou platňou. Okrem orogénnych pásiem, ktoré sú jazvami po zrážkach s inými kontinentmi sa na povrchu Eurázie nachádzajú mladé (druhohorno-treťohorné) panvy.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Eurázijská platňa**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Si-an

|  |
| --- |
| Si-an |
| 西安 |
| mesto |
|  |
| Štát |  Čína |
|  |
| Nadmorská výška | 405 m n. m. |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 9 983 km² (998 300 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 8 252 000 (*2000*) |
| Hustota | 826,61 obyv./km² |
|  |
|

 Poloha mesta na mape Číny

 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Xi'an |
| **Webová stránka:**  www.xa.gov.cn |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Si-an** (čín. 西安, pchin-jin: *Xī'ān* - doslova „západný mier“) je hlavné mesto čínskej provincie Šen-si. Žije tu asi 8 miliónov ľudí.

Mesto bolo počas väčšiny svojich viac ako tritisíc ročných dejín známe aj pod menom **Čchang-an** (čínsky: 長安, pchin-jin: Chang-an), čo znamená "večný mier". Premenované bolo na Si-an počas dynastie Ming. Je jedným z najstarších miest čínskej histórie. V blízkosti mesta je terakotová armáda, hrobka cisára Čchin Š’-chuang-tiho, ktorá je od roku 1987 zaradená medzi pamiatky UNESCO. Si-an bolo pod rôznymi menami hlavným mestom Číny v rade významných období Číny, menovite za vlády dynastií Čou, Čchin, Chan, Suej a Tchang. Mesto bolo začiatkom a vstupným bodom Hodvábnej cesty.

Od 90. rokov 20. storočia sa v rámci hospodárskeho vzostupu Číny Si-an znovu zrodilo ako významné kultúrne, priemyselné a vzdelávacie centrum severozápadnej Číny. Je významným strediskom čínskej vedy a výskumu zbrojného a kozmického priemyslu.

## Partnerské mestá

* Atény, Grécko
* Birmingham, Spojené kráľovstvo
* Brasília, Brazília
* Bury St Edmunds, Spojené kráľovstvo
* Córdoba, Argentína
* Cuzco, Peru
* Dnipro, Ukrajina
* Dortmund, Nemecko
* Edinburgh, Spojené kráľovstvo
* Funabaši, Japonsko
* Gjumri, Arménsko
* Groningen, Holandsko
* Hobart, Austrália
* Isfahán, Irán
* Istanbul, Turecko
* Jasy, Rumunsko
* Káhira, Egypt
* Kalamata, Grécko
* Kansas City, USA
* Káthmándú, Nepál
* Kjongdžu, Južná Kórea
* Kjóto, Japonsko
* Láhaur, Pakistan
* Nara, Japonsko
* Pau, Francúzsko
* Pompei, Taliansko
* Québec, Kanada
* Taupo, Nový Zéland

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Si-an**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Si-an na českej Wikipédii.*
# Druhá čínsko-japonská vojna

| Druhá Čínsko-japonská vojna |
| --- |
| Súčasť druhej svetovej vojny |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Dátum | 7. júl 1937 - 9. september 1945 |
| Miesto | Čína, Ázia |
| Výsledok | Víťazstvo Číny, kapitulácia Japonska |

 |
| Protivníci |
|  Čína  USA  Sovietsky zväz |  Japonsko |
| Velitelia |
|  Čankajšek  Čchen Čcheng  Jen Si-šan Feng Jü-siang Li Cung-žen Süe Jüe Paj Čchong-si Pcheng Te-chuaj Tchang En-po  Joseph Stilwell  Claire Chennault  Albert Wedemeyer |  Hirohito  Hideki Tódžó  Fumimaro Konde  Kotohito Kan'in  Matsui Iwane  Hajime Sugiyama  Shunroku Hata  Toshizo Nishio  Yasuji Okamura  Umezu Yoshijiro |
| Sila |
| 5 600 000 čínskych vojakov 700 lietadiel 5 000 sovietskych vojakov | 3 200 000 japonských vojakov 900 000 čínskych spojencov |
| Straty |
| 3 220 000 mŕtvych a zranených 17 530 000 mŕtvych civilistov 227 mŕtvych sovietskych vojakov | 1 100 000 mŕtvych a zranených |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Historický portál |

 |

**Druhá Čínsko-japonská vojna** (7. júl 1937–9. september 1945) bol vojnový konflikt medzi Čínou a Japonskom.

Boje sa odohrávali pred a i v priebehu druhej svetovej vojny (niektorí autori však túto vojnu považujú za začiatok druhej svetovej vojny v oblasti východnej Ázie a Pacifiku, ide však o menšinový názor). Vojna predstavovala vyvrcholenie dlhotrvajúceho nepriateľstva, ktoré sa od roku 1931 prejavovalo celou radou rozsiahlych ozbrojených incidentov. Vojna, ktorá mala realizovať plány Japonska na získanie pozície najsilnejšej veľmoci v Ázii, sa rozrástla v roku 1941 v svetovom konflikte, keď Japonsko napadlo i Spojené štáty americké a britské a holandské kolónie a skončila až kapituláciou japonských vojsk v septembri 1945.

Počas bojov v Číne padlo asi 3,8 milióna Číňanov (3,2 milióna z Kuomintangu a 580 000 komunistov. V dôsledku bojov a okupácie prišlo medzi rokmi 1937 až 1945 o život aj 17 miliónov čínskych civilistov. Zahynulo tiež asi 432 000 Číňanov, ktorí kolaborovali s Japoncami. Holanďania stratili 9 400 mužov, z ktorých 8 500 zahynulo v zajatí. V Holandskej Východnej Indii zahynulo v dôsledku japonskej okupácie 4 milióny ľudí.

Japonsko stratilo pri bojoch v Číne asi 1,1 milióna mužov.
# Chan Jü

Chan Jü
**Chan Jü** (čín. 韓愈, pchin-jin: *Hán Yù*; \* 768 – † 824) bol čínsky filozof, praotec novokonfuciovstva, považovaný za obroditeľa a najväčšieho majstra čínskej prózy.

Odmietal budhizmus a taoizmus, či vo všeobecnosti akékoľvek cudzie učenia, ktoré obviňoval z podvracania verejnej morálky. Koniec života strávil vo vyhnanstve, kam ho poslal cisár Sien-cung (dynastia Tchang).

## Zdroje

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chan Jü**
# Kvasenie

Kvasenie ovocnej šťavy prostredníctvom pivných kvasiniek
**Fermentácia** alebo **kvasenie** je premena organických látok pôsobením enzýmov. V biochémii je úzko definovaná ako extrakcia energie zo sacharidov bez prítomnosti kyslíka. V potravinárskej výrobe sa môže v širšom zmysle vzťahovať na akýkoľvek proces, v ktorom aktivita mikroorganizmov prináša požadovanú zmenu v potravinách alebo nápojoch. Náuka o fermentácii je známa ako zymológia.

V mikroorganizmoch je fermentácia primárny spôsob výroby adenozíntrifosfátu (ATP) degradáciou organických živín anaeróbne. Ľudia používajú fermentáciu na výrobu potravín a nápojov už od neolitu. Fermentácia sa napríklad používa na konzervovanie, v procese, ktorý produkuje kyselinu mliečnu nachádzajúcu sa v takých kyslých potravinách, ako sú nakladané uhorky, kombuča, kimčchi a jogurt, ako aj na výrobu alkoholických nápojov, ako je víno a pivo. Fermentácia prebieha aj v gastrointestinálnom trakte všetkých zvierat vrátane ľudí.

## Druhy kvasenia

Druhy kvasenia sú napríklad:

* alkoholové kvasenie – anaeróbne odbúranie glukózy na etanol a oxid uhličitý katalyzované enzýmami. Rovnicou pre kvasenie je, slovne: glukóza → etanol + oxid uhličitý, alebo C6H12O6 (aq) → 2 C2H5OH (l) + 2 CO2 (g).
* octové kvasenie – oxidácia etanolu na kyselinu octovú a vodu, pomocou baktérií rodu acetobakter. Často nastupuje po alkoholovom kvasení.
* mliečne kvasenie – séria postupných enzymatických premien cukrov na kyselinu mliečnu.

## Referencie

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Fermentation na anglickej Wikipédii.*

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kvasenie**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál Chemický portál |
# Sofora japonská

|  |
| --- |
| Sofora japonská |
|  |
| Vedecká klasifikácia |
|  * |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | rastliny (Plantae) |
| **Podríša (subregnum)** | vývojová línia po slovensky=
Vývojová vetva po slovensky= |
| **Oddelenie** | magnóliorasty (Magnoliophyta) |
| **Trieda (classis)** | magnólie (Magnoliopsida) |
| **Rad (ordo)** | bôbotvaré (Fabales) |
| **Čeľaď (familia)** | bôbovité (Fabaceae) |
| **Rod (genus)** | Styphnolobium |
| **Druh (species)** | sofora japonská (S. japonicum) |
 |
| Vedecký názov |
| *Styphnolobium japonicum* (L.) Schott |
| Synonymá |
| *Sophora japonica* |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Sofora japonská** (*Styphnolobium japonicum*, st. synonym: *Sophora japonica*) je strom z čeľade bôbovité (*Fabaceae*).

## Galéria

* Kvety sofory japonskej
* Plody sofory japonskej
* Sofora japonská

## Zdroj

* VOLÁK, Jan; STODOLA, Jiří; SEVERA, František. *Veľká kniha liečivých rastlín*. 1987. vyd. Bratislava : Príroda.

## Iné projekty

CommonsWikidruhyWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sofora japonská Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Sofora japonská Wikislovník ponúka heslo **Sofora japonská**
# Železničná stanica

Hlavný terminál vo Frankfurte nad Mohanom
**Železničná stanica** alebo **stanica** môže byť:

* odborne: dopravňa s koľajovým rozvetvením a stanoveným rozsahom poskytovaných prepravných služieb. (Táto definícia nezahŕňa zastávky)
* v bežnom jazyku aj:
	+ miesto, kde zvykne zastavovať vlak (napr. vrátane zastávok)
	+ budova na tomto mieste vybavená na riadenie dopravy

Po dopravnej stránke umožňuje prechod z jednej koľaje na inú prostredníctvom výhybiek. Tým sa umožní vyhnutie sa vlaku inému vlaku, alebo vozidlu a takisto aj presun jednotlivých vozňov pri posune na rôzne koľaje. Vo veľkých mestách sa pre takúto činnosť (posun) vytvárajú tzv. zriaďovacie stanice. Po prepravnej stránke umožňuje v osobnej doprave zastavenie vlaku pre nástup a výstup cestujúcich na určených, upravených koľajách a nástupištiach, nakládku a vykládku batožiny, zásobovanie reštauračných, bufetových, lôžkových a ležadlových vozňov, manipuláciu pri poštových vozňoch. V nákladnej doprave je to nakládka a vykládka vozňových zásielok, kusových zásielok, zostava nákladných vlakov a ich rozraďovanie, váženie zásielok, tarovanie vozňov, v určených prechodových staniciach colné, špedičné a kontrolné výkony so zásielkami. Podľa veľkosti a rozsahu práce a výkonov sú zaradené do niekoľkých výkonnostných tried:

* Prípojná stanica je dopravňa do ktorej je zaústená trať s diaľkovo obsluhovaným zabezpečovacím zariadením, alebo trať so zjednodušeným riadením dopravy.
* Riadiaca stanica je dopravňa obsadená oprávneným zamestnancom, ktorý riadi dopravu na príslušnej (celej) trati s diaľkovo obsluhovaným zabezpečovacím zariadením, alebo so zjednodušeným riadením dopravy.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **železničná stanica**
# HC Červená hviezda Kunlun

|  |
| --- |
| **HC Kunlun Red Star** |
| **Liga** | KHL (2016 – súčasnosť) |
| **Založený** | 2016 |
| **História** |  |
| **Aréna** | Cadillac Center (kapacita 18 000) |
| **Mesto** |  Peking, Čína |
| **Klubové farby** |                |
| **Hlavný tréner** |  Ivano Zanatta |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Hokejový portál |

 |

**HC Kunlun Red Star(čín. 紅星崑崙*) je čínsky hokejový klub, situovaný v meste Peking. Od sezóny 2016 – 2017 je účastníkom Kontinentálnej hokejovej ligy. Svoje domáce zápasy hrá na štadióne Cadillac Center s kapacitou 18 000 divákov.

## História

V marci 2016 podpísal predseda predstavenstva Ngok Len Jü spolu s prezidentom Ruskej hokejovej federácie Vladislavom Treťjakom a predsedom KHL Gennadijom Timčenkem protokol, v ktorej bol dohodnutý zámer čínskeho klubu vstúpiť v sezóne 2016/2017 do Kontinentálnej hokejovej ligy. Vstup čínskeho klubu HC Červená hviezda Kunlun do súťaže odsúhlasila rada riaditeľov KHL už 25. júna 2016. Dva dni neskôr klub ohlásil svoju prvú posilu, ktorou sa stal fínsky hokejový obranca Janne Jalasvaara.

## Slováci pôsobiaci v klube

| Sezóna |   Hráči SR |
| --- | --- |
| 2016/2017 | Tomáš Marcinko, Martin Bakoš |
| 2017/2018 | Marek Ďaloga |
| 2019/2020 | Dávid Bondra |
| 2020/2021 | Dávid Bondra |

## Referencie

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku HC Red Star Kunlun na anglickej Wikipédii.*