Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zimné olympijské hry 1932

|  |
| --- |
| **III. zimné olympijské hry** |
|  |
| Miesto konania | Lake Placid, USA |
| Počet krajín | 17 |
| Počet atlétov | 252 (231 mužov, 22 žien) |
| Súťaže | 14 v 4 športoch |
| Začiatok | 4. február 1932 |
| Koniec | 15. február 1932 |
| Sľub za atlétov | Jack Shea |
| Štadión | James B. Sheffield Olympic Skating Rink |
|

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | St. Moritz 1928
 |  | Garmisch-Partenkirchen 1936
 |  |  |

 |

Plagát bobovej dráhy v Lake Placid
**III. zimné olympijské hry** sa uskutočnili od 4. do 13. februára 1932 v Lake Placid v USA. Hier sa zúčastnilo 306 športovcov zo 17 krajín. Česko-Slovensko vyslalo iba šesť športovcov.

## Medaily podľa štátov

(*Usporiadateľská krajina je označená **tučne**.*)

|  |  |
| --- | --- |
| Zimné olympijské hry 1932 |  |
| **Por.** | **Štát** | **Zlato** | **Striebro** | **Bronz** | **Celkom** |
| 1 |  **USA** | **6** | **4** | **2** | **12** |
| 2 |  Nórsko | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 3 |  Kanada | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 4 |  Švédsko | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 5 |  Fínsko | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 |  Rakúsko | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 7 |  Francúzsko | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 |  Švajčiarsko | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Nemecko | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10 |  Maďarsko | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Externé odkazy

* ZOH 1932 na oficiálnej stránke MOV (po anglicky)
# 0. roky 21. storočia

Roky 2000 – 2009 sa obvykle súhrnne nepomenúvajú, niekedy je používaný termín **nulté roky 21. storočia** alebo nepresné označenie začiatok 21. storočia.

Fotomontáž rôznych udalostí zo začiatku 21. storočia.
Teroristický útok na Svetové obchodné centrum
## Udalosti

* Teroristický útok z 11. septembra 2001
* Mahathir Mohamad, najdlhšie slúžiaci premiér Malajzie a muž, ktorý priviedol krajinu k ekonomickej prosperite, so cťou odstúpil.
* Vojna v Afganistane
* Vojna v Iraku
* Rozšírenie NATO
* Rozšírenie Európskej únie o Bulharsko, Cyprus, Česko, Estónsko, Litvu, Lotyšsko, Maďarsko, Maltu, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko
# Krása

**Krása** vlastnosť toho, čo sa ľudskými zmyslami alebo intelektom vníma ako veľmi pekné

## Názory na krásu

* *Sokrates:* Krása podľa Sokrata je primeranosť.
* *Sofisti:* Krása podľa sofistov je to, čo je príjemné zraku a sluchu.
* *Pytagorejci:* Krása podľa pytagorejcov je poriadok (TAXIS), miera, proporcia (symetria), zladenosť, harmónia. Krása je vlastnosť závisiaca od štruktúry (zostavenia, harmónie) častí a vlastnosť kvantitatívna, matematická, ktorá sa dá vyjadriť číslom (mierou, proporciou).
* *Xenofón:* Krása podľa Xenofóna je vlastná tomu, čo plní optimálne svoj účel. Užitočné je krásne v tom, k čomu je to užitočné. Iba vonkajší zmyslový prejav nie je dostatočným kritériom krásy, účelnosť sa napĺňa v morálke človeka. Preto je morálny človek krásny.
* *Platón:* Krása podľa Platona obsahuje podstatné, nadčasové a to, čo podlieha premenám v čase, konvenciám a predstavám, pričom toto premenlivé určenie má svoje kritérium v absolútnej idei krásy. Jasnosť idey krásy osvetľuje aj všetku konkrétnu krásu, lúče idey krásy sú súčasťou konkrétne krásneho. Rozličné súčasti krásy sú hierarchicky usporiadané: vrchol tejto pyramídy tvorí idea, ktorá sa delí na tri oblasti: estetickú krásu, etickú krásu a krásu, ktorá prislúcha mysleniu (noetická krása). Platón stotožňuje krásu s dobrom a pravdou, súhra týchto troch vytvára harmóniu. Len to, čo je harmonicky krásne, je samo osebe nemenné a čisté
* *Albert Veľký:* Krása podľa Alberta Veľkého je žiarenie formy (splendor formae).
* *Tomáš Akvínsky:* Krása podľa Tomáša Akvinského je vlastnosť vecí, ktoré sa nám páčia, keď sa na ne dívame: krásne je to, čo sa páči v pohľade (quae visa placent), čiže v zážitku videnia; krásu tvorí hlavne úplnosť čiže dokonalosť (integritas sive perfectio), úmernosť čiže súlad, proporcia, harmónia (proportio sive consonantia) a jas, žiara (claritas).
* *Hegel, G. W. F.:* Krása je jednota idey a zmyslového; zmyslové vyžarovanie idey.
* *Dostojevskij, F. M.:* Krása je prítomná vo všetkom zdravom, t. j. najviac žijúcom, je neodmysliteľnou potrebou ľudského organizmu, vytvára harmóniu, ponúka perspektívu pokoja.
* *Gréci:* Krása je všetko, čo lahodí zraku a sluchu, čo vzbudzuje obdiv, vyvoláva nadšenie, uznanie, záľubu. Krása je dobro.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Krása Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Krása**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Jablkový koláč

Jablkový koláč|  |
| Pôvod |
| Alternatívne názvy | tarte Tatin |
| Miesto pôvodu |  Anglicko |
| Detaily |
| Chod | dezert |
| Teplota podávania | studená alebo teplá |
| Hlavné ingrediencie | jablká, cesto |

**Jablkový koláč** je druh sladkého koláča z lístkového alebo krehkého cesta plneného nakrájanými jablkami. Tento koláč sa môže jesť teplý alebo studený.

## Zloženie

Koláč sa môže pripraviť z akejkoľvek odrody jabĺk. Ošúpané jablká možno nakrájať na kúsky alebo z nich pripraviť kompót. Koláč sa plní buď jablkami (niekedy s prídavkom škorice), alebo jablkovým kompótom. Ak je poliaty krémom a bez kompótu, nazýva sa „alsaský koláč“. Môže byť dochutený muškátovým orieškom alebo škoricou a podávaný s kopčekom vanilkovej zmrzliny, čerstvou smotanou alebo v Spojených štátoch dokonca s plátkom s chedaru. Hlavnými zložkami sú cesto (pšeničná múka, cukor, maslo) a predovšetkým jablká.

## Varianty

* Variáciou jablkového koláča je tarte Tatin, kde sa jablká skaramelizujú a na nich sa upečie cesto.
* Ďalšou variáciou je Normandský koláč, čo je jablkový koláč, ktorého náplň pozostáva z múky, vajec, smotany, cukru a trochy calvadosu.
* Existuje aj americký alebo holandský koláč, čo sú koláče s mriežkou navrchu.

* Normanský koláč calvados
* Tarte Tatin
* Americký jablkový koláč
* Holandský jablkový koláč

## Referencie

## Pozri aj

* jablková štrúdľa
* jablkový clafoutis
* jablkový kompót
* Cobbler, pôvodne z USA
* Crumble, pôvodne z Anglicka

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jablkový koláč**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tarte aux pommes na francúzskej Wikipédii.*
# Dust Bowl

O iných významoch výrazu *Dust Bowl* pozri *Dust Bowl (rozlišovacia stránka)*.
Texas, 1935
**Dust Bowl** je označenie obdobia viacerých piesočných búrok, ktoré spôsobili obrovské ekologické a poľnohospodárske škody. Vyskytovali sa od 1934 do 1936 na území amerických a kanadských prérií (Veľké prérie). Katastrofy boli spôsobené suchom a nešetrným poľnohospodárstvom, ktoré nezabránilo pôdnej erózii.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dust Bowl**
# Čínsky Tchaj-pej

Olympijská vlajka Čínskeho Tchaj-pej
**Čínsky Tchaj-pej** je názov Čínskej republiky na Taiwane dohodnutý na základe Nagojskej rezolúcie, v ktorej sa Čínska republika a Čínska ľudová republika navzájom uznali v rámci aktivít Medzinárodného olympijského výboru. Meno je Čínskou republikou používané pre činnosť v mnohých medzinárodných organizáciách a pri niektorých udalostiach, ako sú Olympijské hry, Paralympijské hry, Ázijské hry, Univerziáda a Majstrovstvá sveta vo futbale. Patria sem aj nešportové organizácie ako Miss Earth, Svetová obchodná organizácia a Svetová zdravotnícka organizácia.

Pojem je úmyselne dvojznačný. Pre ČĽR je „Čínsky Tchaj-pej“ nejednoznačný, čo sa týka politického statusu alebo zvrchovanosti Čínskej republiky/Taiwanu. Pre Čínsku republiku ide o inkluzívnejší termín než „Taiwan“ (ktorý kuomintangská vláda, ktorá vtedy bola pri moci, považuje za súčasť Číny a rovnako ako vláda ČĽR sa považuje za legitímnu vládu celej Číny) a pre vládu ČĽR je termín „Taiwan“ spojený s nezávislosťou ostrova na ČĽR. Spojenie Taiwan, Čína môže byť zase vnímané ako podriadenie oblasti ČĽR.

Tento názov je považovaný niektorými Taiwancami za urážku. Ide hlavne o tú časť populácie, ktorá nie je etnicky čínska, a tiež o tých, ktorí nemajú bydlisko v Tchaj-peji.

## Referencie

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Čínská Tchaj-pej na českej Wikipédii.*
# New York Mets

Nadhadzovač New York Mets Billy Wagner
**New York Mets** je profesionálny bejzbalový klub, hrajúci Major League Baseball, založený v roku 1962. Patrí do východnej divízie *National League*. Klubové farby sú oranžová a modrá.

Vo svojej histórii klub celkom 4 krát vyhral *National League* (v rokoch 1969, 1973, 1986 a 2000), z toho dvakrát aj nasledujúcu Svetovú sériu (1969 a 1986).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **New York Mets**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku New York Mets na českej Wikipédii.*
# Kapitál (výrobný faktor)

**Kapitál** je označenie jedného z výrobných faktorov v klasickom chápaní. Tvoria ho všeobecné statky.

Na rozdiel od práce a pôdy sa spravidla považuje za len odvodený výrobný faktor, lebo je výsledkom výrobnej činnosti. Počas svojho fungovania sa postupne opotrebúva, amortizuje. Môže byť hmotný, nehmotný.

Niektoré pojmy:

* peňažný: Úspory uložené v bankách alebo požičané dlžníkovi, ktoré prinášajú majiteľovi zisk. Peňažný kapitál je potenciálnym kapitálom, ktorý sa premení na reálny vtedy, ak sa požičiava.
* výrobný (fyzický, produktívny)
* fiktívny(portfóliový) : kapitál v podobe cenných papierov (akcie, obligácie=dlhopisy)
* obežný (variabilný) - opak fixného
* fixný (konštatný) - opak obežného

Kapitál, sa z hľadiska vzniku javí ako úspory premenené na investície.

Požičaním kapitálu vznikne úverový vzťah. Za vypožičanie úveru sa platí úrok. Úrok je dôchodok plynúci z kapitálu. Úrok je teda cena kapitálu. Úrok je daný úrokovou mierou a veľkosťou kapitálu.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Kapitál (výrobný faktor) Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kapitál (výrobný faktor)**
# Láhaur

|  |
| --- |
| Láhaur |
| Metropolitné mesto |
|  Láhaurské múzeum.  |
| Štát |  Pakistan |
| Fed. štát | Pakistan |
| Región | Pandžáb |
|  |
| Nadmorská výška | 217 m n. m. |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 1 772 km² (177 200 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 11 126 285 (*2017*) |
| Hustota | 6 278,94 obyv./km² |
|  |
| Časové pásmo | PST +05:00 |
|  - letný čas | +06:00 |
|  |
|
 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Láhaur** je hlavné mesto provincie Pandžáb v Pakistane. V roku 2009 bol s počtom 10 000 000 obyvateľov 27. najväčším mestom sveta a po Karáčí 2. najväčším mestom v krajine. Rozloha mesta je viac ako 1 772 km². Priemerná nadmorská výška je 217 m n. m.

## Dejiny

Podľa legendy je vznik mesta spojený s Alexandrom Macedónskym a jeho koňom Bukefalom, podľa ktorej v bitke pri Hydaspese kôň svojho pána zachránil a aj keď bol sám zranený, odniesol Alexandra až do stanu. Tam Bukefalos padol mŕtvy na zem. Alexander mu usporiadal pohreb, vybudoval hrobku a vedľa nej položil základný kameň novej osady, nazvanej Alexandria Bucefalis - dnešného Láhauru.

Najstaršie zmienky v historických prameňoch pochádzajú zo 7. storočia. V roku 1398 mesto vyplienil Timúr Chromý, ale v 16. storočí bolo obnovené. Vtedy nastal čas jeho najväčšej slávy, keď boli v priebehu dvoch storočí vybudované najslávnejšie pamiatky mesta, vrátane Šalimarových záhrad.

## Pamiatky

Medzi najslávnejšie pamiatky mesta patria Šalimarove záhrady, ktoré sú príkladom výnimočnej mughalskej stavby. Od roku 1981 sú zaradené aj na zoznam svetového dedičstva UNESCO. Založená bola v roku 1641 a tvorili ju tri obdĺžnikové terasy, na ktorých boli vodné plochy, kaskády a viac ako 400 fontán. Inými významnými pamiatkami sú cisársky palác, niekdajšie sídlo mughalských vládcov, alebo mešita Badšahi, na ktorej nádvorí sa môže modliť naraz až 60 tisíc moslimov.

## Doprava

V roku 2003 sa rozhodlo mesto pre narastajúcu dopravu vybudovať nové letisko, *Letisko Allamu Iqbala* a nazvalo ho po národnom pakistanskom básnikovi Allamovi Muhammadovi Iqbalovi, a je to jedna zo základní vlajkovej národnej leteckej spoločnosti, Pakistan International Airlines.

## Partnerské mestá

* Belehrad, Srbsko, 2007
* Córdoba, Španielsko, 1994
* Dušanbe, Tadžikistan
* Fès, Maroko, 1994
* Fresno, USA
* Glasgow, Spojené kráľovstvo, 2006
* Chicago, USA, 2007
* Isfahán, Irán, 2004
* Istanbul, Turecko, 1975
* Kortrijk, Belgicko, 1993
* Mašhad, Irán, 2006
* Samarkand, Uzbekistan, 1995
* Sariwon, Severná Kórea, 1988
* Si-an, Čína, 1992

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Láhaur**
# Usu

|  |
| --- |
|  Usu |
| Stratovulkán |
|  |
| Štát | Japonsko |
| Región | Hokkaidó |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Najvyšší bod |  |
|  - výška | 737 m n. m. |
|  |
| Posledná erupcia | 2001 |
|  |
|

 Poloha na mape Japonska

 |
|  |
| **Portály, ktorých súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál  Geovedný portál |

 |
|  |

**Usu** je menší stratovulkán, nachádzajúci sa na ostrove Hokkaidó, na južnom okraji staršej, 110 000 ročnej kaldery, v súčasnosti zaliatej vodou a známej ako jazero Toja. Vrchol prevažne bazaltovo andezitového vulkánu je zrezaný, čo je následok ničivej erupcie pred 7 až 8 000 rokmi a v súčasnosti sa v ňom nachádza niekoľko dacitových troskových kužeľov.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Usu**.

## Externé odkazy

* www.volcano.si.edu - Usu na Global Volcanism Program (po anglicky)
# Otaku

Mestská štvrť Akihabara v Tokiu je často naštevované turistické miesto pre členov subkultúry otaku.
**Otaku** (jap. オタク) je japonský výraz pre osobu čo má intenzívny až obsesívny záujem o danú tému, v modernom japonskom slangu sa používa najmä pri mange a anime. Slovo môže, ale nemusí mať negatívnu konotáciu a zároveň časom menilo svoj význam.

## Pôvod

Slovo *otaku* bolo pôvodne používané ako formálne zámeno pre druhú osobu. Skladá sa zo zdvorilostnej predpony *o* a *taku* čo znamená dom, alebo domov. Približne od polovice 80. rokov sa *otaku* v Japonsku začalo používať pre mladých mužov školského veku, ktorí sa venujú technológii alebo aspektu pop-kultúry. Predpokladá sa, že toto zámeno zo zdvorilosti medzi sebou používali *otaku*, ktorí sa vzájomne nepoznali; neskôr sa ujalo ako termín solidárnosti. Pôvodne pejoratívny termín sa v súčasnosti používa aj v pozitívnej konotácii.

## Aktivity

Medzi aktivity *otaku* patrí tiež cosplay.

## Referencie
# Sake

Sake v troch nádobách.
**Sake** alebo **saké** je japonský alkoholický nápoj, ktorý sa získava kvasením ryže.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sake**
# Niigata (prefektúra)

Poloha prefektúry v Japonsku
**Niigata** (jap. 新潟県 – Niigata-ken) je jedna zo 47 prefektúr Japonska. Nachádza sa v regióne Čúbu na ostrove Honšú. Hlavné mesto je Niigata.

Prefektúra má rozlohu 12 582,47 km² a k 1. novembru 2006 mala 2 419 780 obyvateľov.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Niigata (prefektúra)**
# Kogadža-džima

|  |
| --- |
|  Kogadža-džima |
| lávové dómy |
|  |
| Štát | Japonsko |
| Región | súostrovie Rjúkju |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Najvyšší bod |  |
|  - výška | 301 m n. m. |
|  |
|

 Poloha na mape Japonska

 |
|  |
| **Portály, ktorých súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál  Geovedný portál |

 |
|  |

**Kogadža-džima** alebo **Kogadžadžima** je menší ostrov vulkanického pôvodu, nachádzajúci sa v japonskom súostroví Rjúkju, severozápadne od ostrova Nakano-šima. Ostrov je tvorený viacerými lávovými dómami andezitového zloženia, neskoropleistocénneho až holocénneho veku. Na pobrežných útesoch sa vyskytuje menšia fumarolická aktivita.

## Externé odkazy

* www.volcano.si.edu - ostrov Kogadža-džima na Global Volcanism Program (po anglicky)
# Perzský záliv

Satelitná snímka
**Perzský záliv** je more (záliv) Indického oceánu medzi Arabským polostrovom a Iránom. Plocha 230 000 km², dĺžka z východu na západ je v niektorých miestach 970 km, šírka 35 – 380 km. Prevládajú hĺbky menej ako 50 m, max. 102 m. Teplota vody v lete 30 – 33 °C, v zime 15 – 21 °C, slanosť 37 – 40 ‰. Hormuzským prielivom je spojený s Arabským morom.

Perzský záliv bol už v dávnej minulosti obchodnou cestou. Záliv je značne znečistený, prepraví sa tadeto až 40 % svetovej ropnej produkcie.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Perzský záliv**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Baton Rouge

|  |
| --- |
| Baton Rouge |
| mesto |
|  |
|

|  |
| --- |
|  Vlajka  |

 |
| **Motto:Authentic Louisiana at every turn* |
| **Prezývka:Red Stick, The Capital City, B.R* |
|  |
| Štát |  Spojené štáty |
| Fed. štát | Louisiana |
| Parish | East Baton Rouge Parish |
|  |
| Rieka | Mississippi River |
|  |
| Nadmorská výška | 14 m n. m. |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 204,8 km² (20 480 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 229 553 (*2010*)  |
| Hustota | 1 120,86 obyv./km² |
|  |
| Oficiálny vznik mesta | 1719 |
| Primátor | Melvin "Kip" Holden (*Demokratická strana*) |
|  |
| Časové pásmo | CST (UTC - 6) |
|  - letný čas | CDT (UTC - 5) |
| Telefónna prevoľba | +1(0)225 |
|  |
|

 Poloha mesta Baton Rouge v rámci USA

 |
|

 Poloha mesta Baton Rouge v rámci federálneho štátu Louisiana
 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Baton Rouge, Louisiana |
| **Webová stránka:**  brgov.com |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Baton Rouge** je hlavné mesto amerického štátu Louisiana. Po meste New Orleans je to druhé najväčšie mesto v Louisiane. Má rozlohu 204,8 km² a žije tu 224 tisíc obyvateľov, v metropolitnej oblasti 752 tisíc.

## Osobnosti mesta

* Lynn Whitfieldová (\* 1953), herečka
* Pruitt Taylor Vince (\* 1960), herec
* Shane West (\* 1978), herec a hudobník

## Partnerské mestá

* Aix-en-Provence, Francúzsko
* Córdoba, Mexiko
* Malatya, Turecko
* Port-au-Prince, Haiti
* Tchaj-čung, Taiwan

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Baton Rouge**

## Externé odkazy

* Oficiálna stránka Archivované 2010-10-26 na Wayback Machine
# Vyparovanie

**Vyparovanie** alebo **evaporácia** je skupenská premena, pri ktorej sa kvapalina mení na plyn. Môže to byť iba na voľnom povrchu (teda pod teplotou varu; tzv. vyparovanie v užšom zmysle), alebo v celom objeme (teda pri teplote varu a vyššie; tzv. var). Takáto zmena fáz z kvapalného skupenstva na plynné spotrebúva teplo. Pri vyparovaní si teda kvapalina odoberá teplo z okolia.

Podľa kinetickej teórie sa z kvapaliny vyparujú tie molekuly, ktorých energia je dostatočná na prekonanie kohéznych síl, a ktorých pohyb smeruje k voľnému povrchu kvapaliny, takže prejdú povrchovou vrstvou a opustia kvapalinu. Kvapalinu teda opúšťajú molekuly s najvyššou energiou. Pokiaľ je takýchto molekúl väčšie množstvo, vedie to k zníženiu energie u ostatných molekulách kvapaliny. To sa pri adiabatickom vyparovaní prejaví znížením teploty kvapaliny. Pri rovnováhe medzi parou a kvapalinou sa para nazýva nasýtená.

Množstvo tepla, ktoré je pri danej teplote potrebné k premene jedného kilogramu kvapaliny na plyn s rovnakou teplotou sa nazýva hmotnostné skupenské teplo vyparovania (starší názov merné skupenské teplo vyparovania), označuje sa *lv.* Skupenské teplo vyparovania *Lv* sa vzťahuje na celé teleso.

Opačným javom k vyparovaniu je kondenzácia (skvapalnenie).

K vyparovaniu dochádza pri akejkoľvek teplote kvapaliny. Rýchlosť vyparovania závisí od:

* teploty – čím je vyššia teplota, tým je rýchlejšie vyparovanie,
* veľkosti povrchu – čím je väčší povrch, tým je rýchlejšie vyparovanie,
* druhu kvapaliny (od príťažlivých síl medzi časticami kvapaliny),
* pohybu plynu nad kvapalinou, pri pohybe plynu nad kvapalinou sa vyparovanie zrýchľuje (fúkanie do horúcej polievky),
* tlaku pár plynu nad kvapalinou, čím nižší tlak, tým rýchlejšie vyparovanie.

Kvapalina pri vyparovaní odoberá teplo z okolia.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Fyzikálny portál Chemický portál |

| fázová premena | na skupenstvo |
| --- | --- |
| pevná látka | kvapalina | plyn | plazma |
| zo skupenstva | pevná látka | — | topenie | sublimácia | — |
| kvapalina | tuhnutie | — | var/vyparovanie | — |
| plyn | desublimácia | kondenzácia | — | ionizácia |
| plazma | — | — | deionizácia | — |
# Dejiny ľudstva

**Dejiny ľudstva** (iné názvy: **história ľudstva**, **dejiny** [v užšom zmysle], **história** [v užšom zmysle]) je vývoj alebo opis vývoja ľudskej spoločnosti ako celku alebo jej častí či jednotlivcov. Pokiaľ sa dejiny ľudstva zaoberajú ľudstvom ako celkom zo všetkých hľadísk (čiže nejde o špeciálne dejiny), nazývajú sa aj **všeobecné dejiny**, **univerzálne dejiny**, **dejiny sveta** či **svetové dejiny**.

Tento článok sa obsahovo prelína s článkom dejiny. Napr. delenia dejín ľudstva (ich periodizácie a pod.) sú uvedené v spomínanom článku.

## Priebeh všeobecných dejín ľudstva

Ľudskej písanej histórii predchádzal pravek, začínajúci paleolitom, po ktorom nasledoval neolit. Počas neolitu sa začala poľnohospodárska revolúcia, a to medzi rokmi 10 000 pred Kr. až 5 000 pred Kr. na úrodnom polmesiaci na Blízkom východe. Počas tohto obdobia začali ľudia systematicky hospodáriť s rastlinami a zvieratami. Ako poľnohospodárstvo postupovalo, väčšina ľudí prešla z kočovného života na usadlý životný štýl ako poľnohospodári v stálych osadách. Relatívna bezpečnosť a vyššia produktivita, ktorú poskytovalo poľnohospodárstvo, umožnili spoločenstvám expandovať do čoraz väčších jednotiek podporovaných pokrokom v doprave.

Či už v praveku alebo v iných historických dobách, ľudia vždy potrebovali byť blízko spoľahlivých zdrojov pitnej vody. Osady sa rozvíjali na brehoch riek už v rokoch 3 000 pred Kr. v Mezopotámii, na brehoch egyptskej rieky Níl, v údolí rieky Indus a pozdĺž čínskych riek. S rozvojom poľnohospodárstva sa obilné poľnohospodárstvo stalo sofistikovanejším a prinútilo rozdelenie práce na ukladanie potravín medzi vegetačnými obdobiami. Rozdelenia práce viedli k vzostupu vyššej triedy a rozvoju miest, ktoré boli základom civilizácie. Rastúca zložitosť ľudských spoločností si vyžadovala systémy účtovníctva a písania.

Starovek (približne do roku 500 po Kr.) bol charakteristický rozkvetom väčších ríš (antika). Stredovek (asi 500 - 1 500 po Kr.) bol svedkom vzostupu kresťanstva, islamu (vo vrcholnom stredoveku) či začiatku renesancie (asi od 14. storočia). Zavedenie kníhtlače v Európe v polovici 15. storočia prinieslo revolúciu v komunikácii a uľahčilo šírenie informácií, čím sa urýchlil koniec stredoveku a začala sa vedecká revolúcia. Raný novovek (približne od roku 1500 do roku 1800) zahŕňal obdobie osvietenstva a zámorských objavov. V 18. storočí nahromadenie poznatkov a technológií prinieslo priemyselnú revolúciu a začal sa neskorý novovek (približne od roku 1800 do súčasnosti).

## Referencie