# Veľká cena Singapuru

|  |
| --- |
|  Veľká cena Singapuru |
|  |
| Základné informácie |
| Miesto |  Singapur |
| Počet ročníkov | 16 |
| Prvé preteky | 2008 |
| Posledné preteky | 2025 |
| Najviac víťazstiev (jazdec) |  Sebastian Vettel - 5 |
| Najviac víťazstiev (tím) |  Mercedes - 5 |
| Závodný okruh |
| Okruh | Marina Bay Street Circuit |
| Dĺžka okruhu | 4,927 km |
| Dĺžka pretekov | 305,337 km |
| Počet kôl | 62 |
| Posledné preteky 2025 |
| Pole position |  George Russell 1:29,158 Mercedes |
| Najrýchlejšie kolo |  Lewis Hamilton 1:33,808 Ferrari |
| Pódium |
| Prvý |  George Russell 1:40:22,367 Mercedes |
| Druhý |  Max Verstappen +5,430 Red Bull-Honda RBPT |
| Tretí |  Lando Norris +6,066 McLaren-Mercedes |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Športový portál  Portál Formule 1 |

 |

**Veľká cena Singapuru** (angl. *Singapore Grand Prix*) sú automobilové preteky Formuly 1, ktoré sa konajú na mestskom okruhu Marina Bay Street Circuit v Singapure. Podujatie je súčasťou Majstrovstiev sveta Formuly 1 FIA a od roku 2008 sa zapísalo do histórie ako prvá nočná Veľká cena v kalendári F1. Preteky sa jazdia pod umelým osvetlením v centrálnej časti mesta, v blízkosti zálivu Marina Bay, a sú známe svojou náročnosťou, extrémnymi klimatickými podmienkami a unikátnou atmosférou.

Okruh sa vyznačuje úzkymi zákrutami, minimálnymi únikovými zónami a veľkým množstvom prejazdov cez obrubníky, čo robí zo singapurskej trate jeden z najťažších mestských okruhov v celom seriáli. Vďaka tomu patrí Veľká cena Singapuru medzi najprestížnejšie a najikonickejšie podujatia Formuly 1, ktoré každoročne priťahuje desaťtisíce fanúšikov a globálnu televíznu sledovanosť. Veľká cena Singapuru má zmluvu do roku 2028.

## História

### Začiatky (1961 – 1973)

Prvé automobilové preteky pod názvom Veľká cena Singapuru sa konali už v roku 1961, keď bol Singapur ešte súčasťou Malajzie. Preteky sa uskutočňovali na okruhu Thomson Road Circuit, dlhom približne 4,8 km, a boli súčasťou regionálneho šampionátu, ktorý sa jazdil s monopostmi nižších kategórií a športovými vozidlami. Po osamostatnení Singapuru v roku 1965 sa podujatie konalo ako národná Grand Prix, avšak nie ako súčasť majstrovstiev sveta Formuly 1.

Tieto preteky sa konali každoročne až do roku 1973, kedy boli po sérii vážnych nehôd zrušené. Trať na Thomson Road bola považovaná za veľmi nebezpečnú – úzka, lemovaná stromami a bez moderných bezpečnostných prvkov, čo viedlo k viacerým smrteľným incidentom. Po ich ukončení sa motoristické preteky v Singapure na dlhé desaťročia odmlčali.

### Návrat Formuly 1 (2000 – 2008)

Myšlienka priniesť Formulu 1 do Singapuru sa začala aktívne rozvíjať začiatkom 21. storočia, v čase, keď krajina budovala imidž moderného centra technológií, financií a turizmu. V roku 2007 podpísala singapurská vláda a spoločnosť Singapore GP Pte Ltd dlhodobú zmluvu s organizátorom F1, spoločnosťou Formula One Management, vedenou vtedy Berniem Ecclestonom.

Cieľom bolo vytvoriť výnimočné mestské preteky, ktoré by spojili šport, technológiu a mestskú architektúru. Projekt podporil aj Marina Bay Sands a Singapur Airlines, ktoré sa stali hlavnými partnermi.

### Prvá Veľká cena F1 (2008)

Prvá Veľká cena Singapuru v rámci majstrovstiev sveta Formuly 1 sa konala 28. septembra 2008 na novovybudovanom okruhu Marina Bay Street Circuit. Bola to prvá nočná Veľká cena v histórii F1, osvetlená viac ako 1 600 reflektormi, ktoré simulovali denné svetelné podmienky pre jazdcov aj kamery.

Víťazom premiérového ročníka sa stal Fernando Alonso na monoposte Renault, no preteky sa neskôr zapísali do dejín aj kontroverziou známej ako „Crashgate“. Alonso zvíťazil po tom, čo jeho tímový kolega Nelson Piquet Jr. zámerne havaroval, čím vyvolal fázu „safety car“ a umožnil Alonsovi získať výhodu v stratégii. Incident bol odhalený až v roku 2009 a viedol k diskvalifikácii tímu Renault z F1 na dva roky podmienečne

### Rast a stabilizácia (2009 – 2019)

Po kontroverznom začiatku sa Veľká cena Singapuru rýchlo etablovala ako stabilná súčasť kalendára F1. Trať Marina Bay sa stala obľúbeným miestom medzi fanúšikmi pre svoje vizuálne prostredie a náročnosť.

V nasledujúcich rokoch tu dominovali najmä jazdci Red Bullu a Mercedesu – Sebastian Vettel vyhral v rokoch 2011, 2012, 2013, 2015 a 2019, čím sa stal najúspešnejším jazdcom singapurskej Veľkej ceny.

V roku 2015 prebehla výrazná rekonfigurácia trate (úprava zákrut 11 – 13), ktorá zlepšila plynulosť jazdy a umožnila viac možností na predbiehanie. V roku 2017 sa preteky opäť zapísali do histórie, keď došlo ku kolízii medzi Vettelom, Räikkönenom a Verstappenom hneď po štarte – čo bol prvý prípad, keď obaja jazdci Ferrari odstúpili z pretekov v úvodnom kole.

### Pandemická prestávka (2020 – 2021)

V dôsledku pandémie COVID-19 boli ročníky 2020 a 2021 zrušené. Logistické a zdravotné obmedzenia neumožnili bezpečnú realizáciu nočných pretekov v mestskom prostredí.

### Návrat po pandémii (2022 – súčasnosť)

Veľká cena Singapuru sa vrátila do kalendára F1 v roku 2022, pričom trať prešla modernizáciou a úpravou zázemia. Od roku 2023 bola odstránená technická sekcia so štyrmi zákrutami v oblasti Marina Bay, čím sa trať skrátila a zrýchlila.

V roku 2023 zvíťazil Carlos Sainz Jr. (Ferrari), čím prerušil sériu dominancie Red Bullu v danom roku. V roku 2024 a 2025 pokračovala Veľká cena Singapuru ako jeden z vrcholov sezóny, často označovaná ako „Monako Východu“ pre svoju prestíž a exkluzívnu atmosféru.

## Charakteristika trate a pretekov

Veľká cena Singapuru sa jazdí na mestskom okruhu Marina Bay Street Circuit, ktorý sa nachádza v centrálnej časti Singapuru, v okolí prístavu Marina Bay. Trať bola navrhnutá nemeckým architektom Hermannom Tilkem, ktorý je autorom viacerých moderných okruhov Formuly 1 (napr. Sepang, Yas Marina, Shanghai International Circuit).

Okruh využíva verejné komunikácie, ktoré sú počas podujatia uzatvorené a premenené na závodnú trať. Súčasťou trate sú viaceré známe orientačné body mesta – napríklad Esplanade – Theatres on the Bay, Anderson Bridge, Fullerton Hotel či panoráma Marina Bay Sands. Tým sa singapurská Veľká cena radí medzi tzv. „mestské grand prix“, podobne ako Monako alebo Baku.

#### Podmienky počas pretekov

Jedným z najvýraznejších aspektov Veľkej ceny Singapuru sú klimatické podmienky. Preteky sa síce konajú v noci, ale teplota vzduchu často presahuje 30 °C a vlhkosť dosahuje až 80 %. To vytvára extrémne prostredie pre jazdcov i techniku. Počas pretekov jazdci bežne stratia až tri litre tekutín a telesná teplota môže stúpnuť na hranicu vyčerpania.

Kombinácia úzkej trate, častých zákrut a vysokej teploty robí zo Singapuru jednu z najnáročnejších veľkých cien na fyzickú kondíciu a sústredenie jazdcov. Mnohí z nich ju označujú za „maratón Formuly 1“.

## Zaujímavosti

* Trať je jednou z najpomalších v kalendári F1 z hľadiska priemernej rýchlosti, kvôli množstvu zákrut a charakteru ulice.
* Jazdci často hovoria, že „ak prežiješ Singapur, zvládneš čokoľvek“ – kvôli extrémnym podmienkam.
* Do roku 2024 bol každý ročník tejto Veľkej ceny postihnutý aspoň jednou výjazdom safety caru.

## Víťazi Veľkej ceny Singapuru

**Jazdci:**

| Počet víťazstiev | Jazdec | Roky |
| --- | --- | --- |
| 5 |   Sebastian Vettel | 2011, 2012, 2013, 2015, 2019 |
| 4 |   Lewis Hamilton | 2009, 2014, 2017, 2018 |
| 2 |   Fernando Alonso | 2008, 2010 |
| 1 |   Nico Rosberg | 2016 |
|   Sergio Pérez | 2022 |
|   Carlos Sainz Jr. | 2023 |
|   Lando Norris | 2024 |
|   George Russell | 2025 |
| Zdroj: |

**Tímy:**

| Počet víťazstiev | Konštruktér | Roky |
| --- | --- | --- |
| 5 |   **Mercedes** | 2014, 2016, 2017, 2018, 2025 |
| 4 |   **Ferrari** | 2010, 2015, 2019, 2023 |
|   **Red Bull** | 2011, 2012, 2013, 2022 |
| 2 |   **McLaren** | 2009, 2025 |
| 1 |  Renault | 2008 |
| Zdroj: |

**Víťazi jednotlivých ročníkov:**

| Rok | Jazdec | Monopost | Čas | Pole Position |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 |  Fernando Alonso | Renault R28 | 1:57:16,304 | 1:44,801,  Felipe Massa, Ferrari |
| 2009 |  Lewis Hamilton | McLaren MP4-24 | 1:56:06,337 | 1:47,891,  Lewis Hamilton, McLaren-Mercedes |
| 2010 |  Fernando Alonso | Ferrari F10 | 1:57:53,579 | 1:45,390,  Fernando Alonso, Ferrari |
| 2011 |  Sebastian Vettel | Red Bull RB7 | 1:59:04,757 | 1:44,381,  Sebastian Vettel, Red Bull Racing Renault |
| 2012 |  Sebastian Vettel | Red Bull RB8 | 2:00:26,144 | 1:46,362,  Lewis Hamilton, McLaren-Mercedes |
| 2013 |  Sebastian Vettel | Red Bull RB9 | 1:59:13,132 | 1:42,841,  Sebastian Vettel, Red Bull Racing Renault |
| 2014 |  Lewis Hamilton | F1 W05 Hybrid | 2:00:04,795 | 1:45,681,  Lewis Hamilton, Mercedes |
| 2015 |  Sebastian Vettel | Ferrari SF15-T | 2:01:22,118 | 1:43,885,  Sebastian Vettel, Ferrari |
| 2016 |  Nico Rosberg | F1 W07 Hybrid | 1:55:48,950 | 1:42,584,  Nico Rosberg, Mercedes |
| 2017 |  Lewis Hamilton | F1 W08 EQ Power+ | 2:03:23,544 | 1:39,491,  Sebastian Vettel, Ferrari |
| 2018 |  Lewis Hamilton | F1 W09 EQ Power+ | 1:51:11,611 | 1:36,015,  Lewis Hamilton, Mercedes |
| 2019 |  Sebastian Vettel | Ferrari SF90 | 1:58:33,667 | 1:36,217,  Charles Leclerc, Ferrari |
| 2020 | Nekonalo sa (Covid-19) |
| 2021 | Nekonalo sa (Covid-19) |
| 2022 |  Sergio Pérez | Red Bull RB18 | 2:02:20,238 | 1:49,412,  Charles Leclerc, Ferrari |
| 2023 |  Carlos Sainz Jr. | Ferrari SF-23 | 1:46:37,418 | 1:30,984,  Carlos Sainz Jr., Ferrari |
| 2024 |  Lando Norris | McLaren MCL38 | 1:40:52,571 | 1:29,525,  Lando Norris, McLaren-Mercedes |
| 2025 |  George Russell | Mercedes W16 | 1:40:22,367 | **1:29,158,  George Russell, Mercedes** |

## Referencie