# Turkické jazyky

Mapa rozšírenia turkických jazykov.
**Turkické jazyky** (iné názvy: **turecké jazyky**, staršie **turkské jazyky, turkotatárske jazyky**, zriedkavo **turkitské jazyky, türkské jazyky**) sú jednou z vetiev altajských jazykov, niekedy sa však považujú za samostatnú jazykovú rodinu. Označenie sa občas používa aj v mierne užšom význame – pozri nižšie pod Delenie.

## Delenie

Vysvetlivka: Slová uvedené v zátvorkách sú synonymá slova pred zátvorkou.

### Aktuálna systematika podľa viacerých zdrojov

turkické jazyky:

* prototurkičtina (praturkičtina, turkičtina)
* z-turkické jazyky (z a š skupina turkických jazykov, bežné turkické jazyky, **turkické/turecké/turkotatárske jazyky v užšom zmysle**)
	+ juhovýchodné turkické jazyky (čagatajské jazyky, ujgurské jazyky (význam A), východné turkické jazyky/východoturkické jazyky, karlucké jazyky, stredoázijské (turkické) jazyky, východotürkütské jazyky)
		- †staroturkičtina v širšom zmysle
			* †orchonská turkičtina (staroturkičtina v užšom zmysle, starooghuzština) – t.j. jazyk Göktürkov (= Köktürkov, Modrých Turkov), jazyk orchonských nápisov
			* †staroujgurčina - staroujgurčina je aj synonymum čagatajčiny
		- †karlučtina (karlucko-ujgurské jazyky)
			* †stredoturkický slovník Mahmúda al-Kášgarího
			* †jazyk karachánovského štátu („karachanidčina“) – zaraďovaný aj pod aralsko-kaspické jazyky
			* †jazyk po karachánovskom období
		- †chórezmčina (chorezmijčina, chórezmská turkičtina, chorezmijská turkičtina, karluk-chórezmčina, chórezmská ujgurčina, chorezmijská ujgurčina) – bol to aj jazyk východnej Zlatej hordy; zaraďované aj ako izolovaný jazyk priamo pod (z-)turkické jazyky
		- †čagatajčina (starouzbečtina)
		- cátančina (ducha)
		- uzbečtina – delí sa buď na 4 skupiny dialektov (severná uzbečtina (Kazachstan), južná uzbečtina (Uzbekistan, Afganistan; iranizovaná alebo neiranizovaná), kypčak-uzbečtina, oghuz-uzbečtina) alebo podľa Ethnologue ako „makrojazyk“ uzbečtina na 2 jazyky (severná uzbečtina (Uzbekistan, Kazachstan, vrátane kypčak-uzbečtiny a oghuz-uzbečtiny) a južná uzbečtina (Afganistan))
		- ujgurčina (novoujgurčina) v širšom zmysle
			* ujgurčina (novoujgurčina) v užšom zmysle
			* východné turkické dialekty - dialekty z lokalít Kuča, Aksu, Chotan, Jarkand, Kašgar, Čerčen, Kerija, Turfan, Chami a i. (slabo preskúmané); zaraďované aj ako dialekty ujgurčiny
		- taranči (ilijská ujgurčina)
		- ili turki
		- ainu (aini, ejnu)
		- saryg-ujgurčina (sary-ujgurčina, západná ujgurčina) – zaraďované aj do severovýchodnej skupiny
	+ juhozápadné turkické jazyky (oghuzské jazyky, turkménske jazyky, južné turkické jazyky/juhoturkické jazyky, (chaladžština a) západotürkütské jazyky; jazyky označené \* Ethnologue radí ako turecké jazyky, a označené \*\* ako azerbajdžanské jazyky)
		- †staroanatolčina (seldžučtina)
		- †staroosmančina
		- západooghuzské jazyky
			* turečtina (\*}
			* gagauzština (\*)
			* balkánska gagauzská turečtina (\*)
			* azerbajdžančina (\*\*)
		- juhooghuzské jazyky
			* chaladžština (\*\*) – Johanson ho klasifikuje ako oddelenú skupinu
			* salčuk (salčuq) (\*\*)
			* afganská oghuzská skupina dialektov - afšár (afšar), baharlu, nafar atď.
			* iránska oghuzská skupina dialektov – sonkorí (sonqorí), ainállu (aynallu), kaškajčina (\*\*) (kašká’i, qašqai, qašqají)
		- východooghuzské jazyky (oghuzsko-turkménske jazyky)
			* turkménčina
			* chorásánska turečtina (\*)
		- salarčina – zaraďované aj pod juhovýchodnú skupinu
	+ severozápadné turkické jazyky (kypčacké jazyky, kumánske jazyky, západné turkické jazyky/západoturkické jazyky)
		- aralsko-kaspické jazyky (aralo-kaspické jazyky, juhokypčacké jazyky, kypčacko-nogajské jazyky):
			* kazaština
			* karakalpačtina
			* (moderná) kirgizština ((moderná) kyrgyzština) – zaraďovaná aj k altajským turkickým jazykom
			* nogajčina
			* (†)kypčak-uzbečtina – zaraďovaná asi aj pod kumánčinu/kypčačtinu, lebo má rovnaký ISO kód
			* fu-jü (fu-jüská kirgizština, juhosíbirske turkické jazyky) – zaraďované aj ako dialekt chakaštiny
		- pontsko-kaspické jazyky (ponto-kaspické jazyky, čiernomorsko-kaspické jazyky, západokypčacké jazyky, (pečenežština a) kypčacko-oghuzské jazyky)
			* karačajčina-balkarčina (balkarčina v širšom zmysle)
				+ karačajčina
				+ balkarčina v užšom zmysle
			* karaimčina (karajčina)
			* kumyčtina
			* krymčačtina (krimčačtina, židovská krymská tatárčina) – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny
			* krymská tatárčina – zaraďovaná aj pod juhozápadnú skupinu
			* †pečenežština
			* †kumánčina (polovečtina) a †kypčačtina
		- uralské jazyky (severokypčacké jazyky, volžsko-uralské jazyky, kypčacko-bulharské jazyky):
			* †jazyk západnej Zlatej hordy (starotatárčina)
			* tatárčina – dialekt centrálna tatárčina (kazanská tatárčina), dialekt západná tatárčina (mišarčina) a zmiešané dialekty (astrachánskotatársky a príp. ďalšie)
			* západosibírska tatárska skupina dialektov (dialekt východná tatárčina) – turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
			* baškirčina
	+ severovýchodné turkické jazyky (altajské jazyky, sibírske jazyky, severné turkické jazyky/severoturkické jazyky, ujgurské jazyky (význam B), ujgursko-oghuzské jyzyky)
		- †starokirgizština – zaraďované aj do (?) juhovýchodnej skupiny
		- juhosibírske jayzky
			* čulymčina - zaraďovaná aj pod severozápadnú skupinu
			* sajanské turkické jazyky
				+ tuviančina
				+ karagaština (tofalarčina, tofa)
			* jenisejské turkické jazyky (chakaské jazyky bez čulymčiny)
				+ chakaština
				+ šorčina – uvádzané aj spolu s čulymčinou
				+ dialekty príbuzné šorčine – sagajčina (sagaj), kačinčina (kača), kyzylčina (kyzyl, qyzyl)
			* altajské turkické jazyky (altajčina v širšom zmysle, ojrotské jazyky)
				+ severná altajčina - dialekty tubalarčina (tuba, tuba-kiži, jyš-kiži), kumandinčina (kumandi, kumandy, kumandú, kumandy-kiži), čelkančina (kú, kuu-kiži, lebedinčina); zaraďované aj ku kirgižštine
				+ južná altajčina (ojrotčina) v širšom zmysle – dialekty južná altajšina v užšom zmysle (ojrotčina v užšom zmysle, altajčina v užšom zmysle, altaj-kiži), teleutčina (teleut, tälängät), telengitčina (telengit, tälängit, tälängüt)
		- severosibírske jazyky (jakutské jazyky)
			* dolgančina
			* jakutčina
	+ urumčina – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny alebo aspoň za jazyk patriaci priamo pod severozápadnú skupinu
* r-turkické jazyky (r a l skupina turkických jazykov, oghurské jazyky, bulharské jazyky, hunsko-bulharské jazyky, turkicko-bulharské jazyky, bulharsko-turkické jazyky)
	+ ?†hunčina
	+ ?†chazarčina
	+ ?†avarčina (turkická avarčina) – pozor na zámenu s modernou avarčinou
	+ †protobulharčina (prabulharčina, starobulharčina)
		- †raná protobulharčina
		- †podunajská bulharčina
		- †povolžská bulharčina
	+ čuvaština

Poznámka: V slovenčine sa môže vždy alternatívne písať:

* namiesto oghuz... : oguz...
* namiesto oghur... : ogur...
* namiesto kypčak... : kipčak...
* namiesto turkick...: tureck... alebo turksk... alebo turkotatársk...

### Chronologická systematika

Turkické jazyky:

* staroturkické jazyky– 8-10. stor. resp. 8. - 13. stor.
* stredoturkické jazyky – 11.-15. stor. resp. 13. - polovica 19. stor.
* novoturkické jazyky – od. 16. stor. resp. od polovice 19. stor.

### Systematika podľa Johansona 1998

Turkické jazyky:

* prototurkičtina
* bežné turkické jazyky
	+ juhovýchodná vetva (ujgurské jazyky)
		- západná skupina
			* uzbečtina (vrátane oghuz-uzbečtiny, bez kypčak-uzbečtiny)
		- východná skupina
			* taranči
			* salarčina
			* ujgurčina
			* saryg-ujgurčina (sary-ujgurčina)
			* východné turkické dialekty – dialekty z lokalít Kuča, Aksu, Chotan, Jarkand, Kašgar, Čerčen, Kerija, Turfan a i. (slabo preskúmané)
	+ juhozápadná vetva (oghuzské jazyky)
		- juhooghuzská skupina
			* afganská oghuzská skupina dialektov- afšár (afšar)
			* iránska oghuzská skupina dialektov – sonkorí (sonqorí), ainállu (aynallu), kaškajčina (kašká’i, qašqai, qašqají)
		- východooghuzská skupina
			* turkménčina
			* chorásánska turečtina
		- západooghuzská skupina
			* azerbajdžančina
			* turečtina
			* gagauzština
	+ severozápadná vetva (kypčacké jazyky)
		- juhokypčacká skupina (aralsko-kaspické jazyky
			* kazaština
			* karakalpačtina
			* kirgizština (kyrgyzština)
			* nogajčina
			* kypčak-uzbečtina
			* fu-jü (fu-jüská kirgizština, juhosíbirske turkické jazyky)
		- západokypčacká skupina
			* karačajčina
			* balkarčina
			* karaimčina (karajčina)
			* kumyčtina
			* krymská tatárčina
		- severokypčacká skupina (volžsko-uralské jazyky)
			* západosibírska tatárska skupina dialektov – dialekty turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
			* tatárčina- kazanská tatárčina, mišarská tatárčina
			* baškirčina
	+ severovýchodná vetva (sibírske jazyky)
		- juhosibírska skupina
			* čulymčina - dialekt küerik a pod.
			* sajanské turkické jazyky
				+ tuviančina
				+ karagaština (tofalarčina, tofa)
			* jenisejské turkické jazyky
				+ chakaština
				+ šorčina
				+ dialekty príbuzné šorčine – sagaj, kača, kyzyl (qyzyl)
			* altajské turkické jazyky
				+ altajčina
				+ dialekty príbuzné altajčine – tuba, kumandi, kü, teleut, telengit (autor dodáva, že niektoré tieto dialekty sú blízke kirgizštine)
		- severosibírska skupina
			* dolgančina
			* jakutčina
* arghu-turkické jazyky
	+ chaladžština
* bulharsko-turkické jazyky
	+ čuvaština

### Systematika podľa Baskakova 1960 a 1981

turkické jazyky:

* prototurkičtina

* východohunská vetva (východoturkické jazyky)
	+ ujgurské jyzyky (ujgursko-oghuzské jazyky)
		- ujgursko-tuküské jazyky
			* tuviančina
			* tofalarčina (karagaština)
			* †staroujgurčina
			* †starooghuzština
		- jakutské jazyky
			* jakutčina (a dolgančina)
		- chakaské jazyky
			* chakaština
			* kamasinčina
			* šorčina
			* čulymská tatárčina
			* severná altajčina
			* sary-ujgurčina
	+ kirgizsko-kypčacké jazyky
		- †starokirgizština
		- kirgizština
		- južná altajčina (altajčina)

* západohunská vetva (západoturkické jazyky)
	+ oghuzsko-kalucko-kypčacké jazyky
		- karlucké jazyky
			* karlucko-ujgurské jazyky
				+ †jazyk karachánovského štátu
				+ †jazyk po karachánovskom období
			* karlucko-chórezmské jazyky
				+ †karlucko-chórezmský jazyk
				+ †starouzbečtina
				+ uzbečtina – ale uzbecké dialekty pozri nižšie
				+ novoujgurčina (ujgurčina)
		- kypčacko-oghuzské jazyky (v širšom zmysle)
			* oghuzské jazyky
				+ oghuzko-turkménske jazyky
					- turkménčina
					- truchmenčina
				+ oghuzsko-seldžucké jazyky
					- turečtina
					- azerbajdžančina
					- ??južná krymská tatárčina
					- †seldžučtina
					- †staroosmančina
				+ oghuzsko-bulharské jazyky
					- gagauzština
					- balkarské dialekty
					- †pečenežština
					- †uzština
			* kypčacké jazyky
				+ kypčacko-polovecké jazyky
					- †kumánčina (polovečtina) – alebo pod kypč.-oghuzské
					- kypčacko-nogajské jazyky
						* nogajčina
						* karakalpačtina
						* kazaština
						* uzbecké dialekty
					- kypčacko-oghuzské jazyky (v užšom zmysle)
						* karaimčina
						* kumyčtina
						* karačajčina-balkarčina
						* ??severná krymská tatárčina
				+ kypčacko-bulharské jazyky
					- tatárčina
					- baškirčina
					- †západná zlatohordčina
	+ bulharské jazyky
		- †starobulharčina
		- †chazarčina
		- čuvaština

Poznámka: Hunčina je tu zrejme považovaná za jazyk, ktorého rozdelením na západnú časť (západohunská vetva) a východnú časť (východohunská vetva) vznikli všetky dnešné turkické jazyky.

## Referencie

## Externé odkazy

*
*
*  Archivované 2011-04-08 na Wayback Machine
*  Archivované 2012-11-02 na Wayback Machine
*
*  Archivované 2013-07-25 na Wayback Machine
*  Archivované 2014-01-12 na Wayback Machine
*
*  Archivované 2011-07-16 na Wayback Machine
*
*
*