# Bourbonovci

|  |
| --- |
| Bourbonovci |
|

---

 |
| Krajina | Francúzsko, Navarra, Španielsko, Luxembursko |
| Materská dynastia | Kapetovci |
| Tituly | Francúzsky kráľ
Navarrský kráľ
Španielsky kráľ
Orleánsky vojvoda
Vendômeský vojvoda
Bourbonský vojvoda
Parmský vojvoda
Kráľ Oboch Sicílii
Luxemburský veľkovojvoda
Sevilleský vojvoda |
| Zakladateľ | Róbert, gróf z Clermontu |
| Rok založenia dynastie | 1272 |
| Zosadenie dynastie z trónu | 1830 – Francúzsko a Navarra (Júlová revolúcia)
1859 – Parma (Pripojenie k Sardínskemu kráľovstvu)
1861 – Kráľovstvo Oboch Sicílií (Zjednotenie Talianska) |
| Posledný panovník | Španielsko: Juan Carlos I.
Francúzsko a Navarra: Karol X.
Francúzsko (Orleáns): Ľudovít Filip Orleánsky
Parma: Róbert I.
Kráľovstvo Oboch Sicílií: František II. |
| Posledná hlava dynastie | Francúzsko a Navarra: Karol X. Parma: Róbert I. Kráľovstvo Oboch Sicílií: František II. |
| Súčasná hlava dynastie | Španielsko: Juan Carlos I.
Parma: Carlos Hugo
Luxembursko:Henrich |
| Štátna príslušnosť | Francúzsko, Španielsko |
| Ďalšie vetvy dynastie | * Orleánska dynastia
	+ Brazílska kráľovská dynastia
* Bourbonsko-sicílska dynastia
* Bourbonsko-parmská dynastia
 |

**Bourbonovci** (iné názvy: **Bourbon**, zastarano: **Bourboni**, pre Španielsko: **Borbónovci**; základný tvar: **z Bourbonu**, **Bourbonský**, **Borbónsky** - fr. *de Bourbon*, šp. *de Borbón*) je pôvodne francúzsky šľachtický rod, ktorý je doložený od 10. storočia.

Ako Bourbonovci v užšom zmysle sa spravidla označuje len jedna jeho vetva (presnejšie časť jeho kapetovsko-anjouvskej vetvy), ktorú založil Henrich IV. Navarrský v 16. storočí, a ktorá vládla/vládne v Navarre, Francúzsku, v Neapolsku a Sicílii, Parme, Španielsku a v Luxembursku.

## Vývoj dynastie

Znak pôvodného rodu Bourbonovcov
### Pôvodní Bourbonovci

Rod Bourbonovcov odvádza svoje meno od Bourbonska v strednom Francúzsku, ktorého centrom bol hrad Bourbon-l’Archambault. Najstarším známym členom dynastie bol Aymar z Bourbonu (alebo Adhémar), pán Souvigny a Bourbonu, ktorý žil okolo roku 900 po Kr. Nasledujúci hlavní členovia tohto rodu pokračovali ako páni (sire) alebo dámy (dame) bourbonskí/-ké.

### Dampierrovsko-bourbonská dynastia

Táto dynastia vznikla roku 1186 manželstvom Guya II. Dampierrskeho, maršala champagnského, s Matildou I. (Mahaut I.), dámou bourbonskou. Nasledujúci hlavní členovia tohto rodu pokračovali ako páni (sire) alebo dámy (dame) bourbonskí.

### Zásah Burgundovcov

Do dampierrovsko-bourbonskej dynastie sa priženil Ján Burgundský, ktorý si vzal Agnešu, dámu bourbonskú a stal sa tak pánom bourbonským. Ich dcérou bola Beatrix (Burgundská a Bourbonská), dáma bourbonská.

### Kapetovsko-bourbonská dynastia

Dynastiu založil Róbert Kapet, gróf z Clermontu a syn francúzskeho kráľa Ľudovíta IX. Svätého, ktorý si roku 1276 vzal vyššie spomínanú Beatrix, dámu bourbonskú.

Kapetovsko-bourbonskú dynastiu v neskoršom období delíme takto:

* vetva grófov z Marche (od 14. storočia):
	+ vetva grófov z Vendôme (od 14. storočia):
		- vetva pánov (neskôr kniežat) z Carency (od 14. storočia)
		- vetva vojvodov z Montpensier (od 15. storočia)
		- vetva kniežat z Condé (od 16. storočia)
		- vetva francúzskych kráľovských Bourbonovcov (**Bourbonovci v užšom zmysle**) (od 16. storočia):
			* hlavná vetva francúzskych kráľovských Bourbonovcov
			* bourbonovsko-anjouovská vetva (=španielski Bourbonovci) (od 17. storočia), vrátane:
				+ vetva kráľov Kráľovstva oboch Sicílií (neapolsko-sicílska vetva) (od 18. storočia)
				+ vetva vojvodov z Parmy (parmská vetva, dynastia Bourbon-Parma) (od 18. storočia)
					- vetva luxemburských veľkovojvodov (od 20. storočia)
					- iné vetvy
				+ iné vetvy
			* orléanska vetva (od 17. storočia)
			* iné vetvy
		- iné vetvy
	+ iné vetvy
* vetva grófov z Montpensier (od 15. storočia)
* iné vetvy

## Vláda v Navarre a vo Francúzsku

Bourbonovci vládli v Navarre 1572 – 1789 (zlúčená s Francúzskom) a vo Francúzsku 1589 – 1792 (s prestávkami) a 1814 – 1830.

Do vetvy grófov z Vendôme patril aj – od roku 1572 navarrský kráľ – Henrich (ako navarrský kráľ Henrich III.), ktorý sa v roku 1589 stal francúzskym kráľom ako Henrich IV. po vymretí kráľovského rodu Valois a stal sa tak zakladateľom francúzskej kráľovskej bourbonskej dynastie (Bourbonovci v užšom zmysle). Vo Francúzsku jeho potomkovia vládli až do roku 1792, kedy bol kráľ Ľudovít XVI. zosadený a v roku 1793 popravený. Po páde Napoleona Bonaparteho sa v roku 1814 Bourbonovci znova dostali na trón (Ľudovít XVIII., brat popraveného Ľudovíta XVI.) V roku 1830 dynastiu na tróne vystriedala vedľajšia línia francúzskych kráľovských Bourbonovcov, ktorá panovala 18 rokov pod menom Orléans.

## Vláda v Španielsku

V Španielsku vládli 1700/1713 – 1808, 1814 – 1868, 1870 – 1873, 1874 – 1931 a od 1975 – súčasnosť

## Vláda v Neapolsku, Sicílii a v Kráľovstve oboch Sicílií

V Neapolsku a Sicílii vládli 1734 – 1805 a ako králi Kráľovstva oboch Sicílií 1816 – 1860.

## Vláda v Parme

Ako vojvodovia z Parmy vládli 1731 – 1735, 1748 – 1802 a 1847 – 1859.

## Vláda v Luxembursku

Luxemburskými veľkovojvodami sú od roku 1964.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bourbonovci**