# Rubídium

| Rubídium (rubidium) |
| --- |
|

|  |
| --- |
| rubídium → stroncium |
| K ↑ Rb ↓ Cs |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 37 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

 |
| Periodická tabuľka |
| 5. perióda, 1. skupina, blok s
 |
| alkalické kovy, kovy
 |

 |
| Vzhľad |
| šedobiely kov |
|  |
| Atómové vlastnosti |
| Atómová hmotnosť | 85,4678 g·mol−1 |
| Elektrónová konfigurácia | [Kr] 5s1 |
| Atómový polomer | 248 pm |
| Kovalentný polomer | 220 pm |
| Kovový polomer | 248 pm |
| Van der Waalsov pol. | 303 pm |
| Iónový polomer pre: Rb+ | 148 pm |
| Chemické vlastnosti |
| Elektronegativita | 0,82 (podľa Paulinga) |
| Ionizačná energia(e) | 1: 403 kJ.mol−1 2: 2 632,1 kJ.mol−1 3: 3 859,4 kJ.mol−1 |
| Oxidačné číslo(a) | **I** |
| Št. potenciál (Rb+/Rb) | −2,925 V |
| Fyzikálne vlastnosti (za norm. podmienok) |
| Skupenstvo | pevné |
| Hustota | 1,532 kg·dm−3 |
| Hustota kvapaliny (pri 312,46 K) | 1,46 kg·dm−3 |
| Teplota topenia | 312,46 K (39,31 °C) |
| Teplota varu | 961 K (687,85 °C) |
| Kritický bod | 2 093 K; 16 MPa |
| Sk. teplo topenia | 2,19 kJ·mol−1 |
| Sk. teplo varu | 75,77 kJ·mol−1 |
| Tepelná kapacita | 31,060 J·mol−1·K−1 |
|

Tlak pary| p(Pa) | 1 | 10 | 100 | 1 k | 10 k | 100 k |
| pri T(K) | 434 | 486 | 552 | 641 | 769 | 958 |

 |
| Iné |
| Kryštálová sústava | kubická, priestorovo centrovaná |
| Magnetizmus | paramagnetický |
| Elektrický odpor | 128 nΩ·m |
| Rýchl. zvuku | 1 300 m·s−1 |
| Youngov modul | 2,4 GPa |
| Pružnosť v šmyku | 2,5 GPa |
| Tvrdosť (Mohs) | 0,3 |
| Tvrdosť (Brinell) | 0,216 MPa |
| Reg. číslo CAS | 7440-17-7 |
| Izotop(y) (vybrané) |
|

| Izotop | Výskyt | t1/2 | Rr | Er (MeV) | Pr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  83Rb | synt. | 86,2 d. | ε |  | 83Kr |
|  | synt. |   | γ | 0,52 |  |
|  84Rb | synt. | 32,9 d. | ε |  | 84Kr |
|  | synt. |   | β+ | 1,66 | 84Kr |
|  | synt. |   | γ | 0,881 |  |
|  | synt. |   | β- | 0,892 | 84Sr |
| 85Rb | 72,168 % | stabilný s 48 neutrónmi |
|  86Rb | synt. | 18,65 d. | β- | 1,775 | 86Sr |
|  | synt. |   | γ | 1,0767 |  |
|  87Rb | 27,835 % | 4,88x1010 r. | β- | 0,283 | 87Sr |

 |
|  Commons ponúka multimediálny obsah na tému rubídium. |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Chemický portál |

 |

**Rubídium** (*rubidium*) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku Rb a protónové číslo 37. Rubídium patrí medzi alkalické kovy, vyznačuje sa veľkou reaktivitou a mimoriadne nízkym redox-potenciálom. Je to mäkký, ľahký a striebrolesklý kov, ktorý mimoriadne rýchlo, až explozívne, reaguje s kyslíkom i vodou a v prírode sa s ním preto stretávame iba vo forme zlúčenín.

Elementárne kovové rubídium je možné dlhodobo uchovávať pod vrstvou alifatických uhľovodíkov ako petrolej alebo nafta, s ktorými nereaguje. Soli rubídia farbia plameň na svetlofialovo.

Rubídium bolo objavené v roku 1861 nemeckým chemikom Robertom W. Bunsenom a nemeckým fyzikom Gustavom R. Kirchhoffom použitím nimi objavenej spektrálnej analýzy.

## Výskyt v prírode, výroba a využitie

Vďaka svojej veľkej reaktivite sa v prírode stretávame iba so zlúčeninami rubídia a to len s mocenstvom Rb+.

Obsah rubídia v zemskej kôre je pomerne vysoký, predpokladá sa, že zemská kôra obsahuje 100 – 300 mg Rb/kg. Priemerný obsah v morskej vode je približne 0,12 mg Rb/l. Vo vesmíre sa predpokladá výskyt jedného atómu rubídia na približne 6 miliárd atómov vodíka.

V mineráloch zvyčajne sprevádza rubídium ostatné alkalické kovy. Pravdepodobne najvýznamnejší výskyt je v minerále *lepidolit,* čo je pomerne značne komplikovaný hlinito-kremičitan lítio-draselný. V tomto minerále sa obsah rubídia pohybuje okolo hodnoty 1,5%

Elementárne rubídium sa vyrába elektrolýzou roztaveného chloridu rubidného na železnej katóde. Na grafitovej anóde pritom vzniká plynný chlór.

Vzhľadom k svojej mimoriadnej nestálosti a reaktivite má kovové rubídium len minimálne praktické využitie.

* Jeho nízky ionizačný potenciál dáva možnosť jeho uplatneniu vo fotočlánkoch, slúžiacich na priamu premenu svetelnej energie na elektrickú. Zároveň je preto perspektívnym médiom pre iónové motory, ako pohonné jednotky kozmických plavidiel.
* Pri výrobe katódových trubíc pracujúcich s nízkotlakovou náplňou inertného plynu sa rubídium používa ako filter na zachytenie a odstránenie posledných zvyškov reaktívnych primiešaných plynov.
* Soli rubídia sa pridávajú do zmesí zábavnej pyrotechniky a farbia vzniknuté svetelné efekty do fialova.

V chemických zlúčeninách sa rubídium vyskytuje zásadne a iba ako kladne jednomocné Rb+. Medzi známejšie zlúčeniny patria tieto chemické látky:

* Reakciou rubídia s kyslíkom vzniká superoxid rubídny RbO2.

Rb + O2 → RbO2
* Reakcia rubídia s vodou vedie k vzniku silne zásaditej zlúčeniny, hydroxidu rubídneho RbOH, ktorý je na rozdiel od analogických zlúčenín sodíka a draslíka málo hygroskopický a je len veľmi obmedzene rozpustný vo vode.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **rubídium Wikislovník ponúka heslo **rubídium**