Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sahara

O iných významoch výrazu *Sahara* pozri *Sahara (rozlišovacia stránka)*.
Sahara na satelitnej snímke
**Sahara** (staršie nazývaná aj: *Veľká púšť*) je najväčšia piesočno/kamenistá púšť sveta. Má rozlohu 9 miliónov km² zaberá takmer rovnakú plochu ako Čína alebo USA. (V arabčine  *sahara* znamená „púšť“.) Leží v severnej Afrike a je ju dobre vidieť z vesmíru. Rozkladá sa od Atlantického oceánu až k Červenému moru cez 10 štátov (Egypt, Líbya, Alžírsko, Tunisko, Maroko, Mauritánia, Niger, Čad, Mali a Sudán). Má zhruba tvar lichobežníka s dĺžkou 4 500 až 5 500 km v smere západ-východ a šírkou 1 500 až 2 000 km od severu na juh.

## Prírodné pomery

Sahara
Povrch púšte tvorí najmä plošina s nadmorskou výškou od 200 do 500 m n. m. Najvyššími pohoriami, ležiacimi v púšti je Ahaggar (2 908 m), Aïr (2 022 m) a Tibesti (3 415 m). Okolo týchto pohorí sa tiež nachádza najviac oáz. Hoci je Sahara často predstavovaná ako piesočná púšť (erg), väčšina jej povrchu je kamenistá. Piesočná časť tvorí iba 19 % jej povrchu. Pri severnom pobreží je takmer v rovnakej výške ako morská hladina. Vo vzdialenosti asi 400 kilometrov sa presne pozdĺž líbyjského pobrežia zdvíha po celej dĺžke strmo o 800 metrov, kde pokračuje opäť ako rozľahlá piesočná planina. V týchto strmých skalách, ktoré tvoria stúpanie 60 – 80 stupňov, a ktoré oddeľujú spodný pobrežný pás od náhornej saharskej planiny, sa prekvapujúco nachádzajú drobné arabské dedinky so stádami kôz na skalách.

V saharských krajinách existujú programy podporované UNESCO na skultivovanie Sahary, zúrodnenie a zväčšenie úrodného pobrežného pásu, a tým k zväčšeniu obývateľného územia.

## Poznámky

## Referencie

## Pozri aj

* Alžírska púšť
* Líbyjská púšť

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sahara Wikislovník ponúka heslo **Sahara**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Africký portál |
# Havajské ostrovy

|  |
| --- |
| Havajské ostrovy |
| súostrovie |
|  |
| Štát |  Spojené štáty |
| Fed. štát |  Havaj |
|  |
| Najvyšší bod | Mauna Kea |
|  |
| Obyvateľstvo | 1 450 000 (*2015*) |
|  |
| Časové pásmo | UTC -10 |
|  |
|  Interaktívna mapa
 |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

Pohľad na častý cieľ turistov – havajské pláže
**Havajské ostrovy** sú súostrovie 130 koralových, sopečných ostrovov, skál a útesov v Tichom oceáne, na ktorom sa nachádza Havaj, federálny štát USA.

Rozkladajú sa približne medzi 19 a 29° severnej šírky. Najväčšie ostrovy sú: Hawai‘i (často prezývaný ako *Big Island*), Maui, Lāna‘i, Moloka‘i, Kaho‘olawe, O‘ahu, Kaua‘i a Ni‘ihau. Hlavné mesto štátu, Honolulu, sa nachádza na ostrove O‘ahu, na ktorom žije asi 70% Havaja.

## Vznik

Súostrovie vzniklo sopečnou činnosťou nad oblasťou oslabeného zemského plášťa, v ktorom sa nachádza milióny rokov horúca škvrna (po angl. *hotspot*) približne v hĺbke 52 kilometrov. Severozápadné ostrovy sú staršie, čo sa odráža aj na ich stupni erodovaného povrchu. V posledných 200 rokoch je aktívna vulkanická činnosť iba na ostrove Havaj a na podmorskej sopke Lo‘ihi, ktorá zatiaľ nevyrástla nad morskú hladinu.

Ostrovy sa skladajú z čadičových láv, čo súvisí so zložením magmy v oblasti horúcej škvrny.

## Delenie

* Severozápadné Havajské ostrovy (Záveterné ostrovy)
* Juhovýchodné Havajské ostrovy (Náveterné ostrovy) – hlavné ostrovy, vrátane ostrova Havaj
* ostrovčeky

POZN: V slovách severozápadné a juhovýchodné sa tu niekedy píše malé začiatočné písmeno.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Havajské ostrovy**
# Malajské súostrovie

Poloha.
**Malajské súostrovie** alebo staršie **Malajské ostrovy** je najväčšie súostrovie na Zemi. Ležia na ňom štáty Malajzia, Filipíny, Indonézia, Singapur a Brunej.

Jeho rozloha je 2 000 000 km² a tvorí ho cca 25 tisíc koralových a sopečných ostrovov a menších súostroví. Žije tu 350 miliónov obyvateľov.

## Geografia

Súostrovie patrí medzi vulkanicky najaktívnejšie oblasti na Zemi. Tektonické procesy vytvorili vysoké vrchy ako napr. Mount Kinabalu (4 095 m n. m.) alebo Puncak Jaya (4 884 m n. m.).
Hlavné skupiny sú:

* Indonézia
	+ Sundské ostrovy
		- Veľké Sundy (Kalimantan, Sumatra, Jáva, Sulawesi...)
		- Malé Sundy (Timor, Sumbawa, Sumba, Bali...)
	+ Moluky (Halmahera, Seram, Buru...)
* Filipíny (Luzon, Mindanao, Mindoro, Palawan...)
* Nová Guinea a priľahlé ostrovy

Šesť najväčších ostrovov je: Nová Guinea, Borneo, Sumatra, Sulawesi, Jáva a Luzon.

## Referencie
# Melacký prieliv

**Melacký prieliv** (normovaný tvar) alebo **Malakkský prieliv** je prieliv v Juhočínskom mori medzi Malajským polostrovom a ostrovom Sumatra.

Základné údaje:

* dĺžka: 780 km
* najmenšia šírka: 36 km
* najväčšia hĺbka: 135 m

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Melacký prieliv**
# Konžská panva

Mapa povodia rieky Kongo. Veľká zelená plocha v strednej časti tohto povodia je Konžská panva.
**Konžská panva** (iné názvy pozri nižšie) je rozsiahla vnútrokontinentálna sedimentačná panva na území Konžskej republiky a Konžskej demokratickej republiky v centrálnej časti povodia rieky Kongo (čiže Bazénu Konga). Leží v centrálnej časti konžského kratónu. Ide o najväčšiu súvislú oblasť tropických dažďových lesov na Zemi.

## Názvy

Súčasný normovaný slovenský názov tejto panvy je **Konžská panva**. Zriedkavé slovenské názvy sú *Panva Konga*, *Konžská kotlina*, *Centrálna panva*. Staršie slovenské názvy sú *Kongská panva*, *Kongská kotlina* a *Zairská panva*. Približné synonymum je **Konžská nížina**.

Francúzske názvy panvy sú: *Cuvette centrale*, *Cuvette congolaise*, *cuvette du Congo*, *Cuvette*, *bassin du Congo* (tento názov ale väčšinou označuje povodie rieky Kongo); staršie: *Cuvette zaïroise*, *cuvette du Zaïre*, *bassin intérieur du Zaïre*. Približné synonymum je *plaine du Congo*.

## Poloha

Panva sa nachádza v strednej časti povodia rieky Kongo, približne v strede Africkej platne, v centrálnej časti konžského kratónu.

Na na severe Konžskú panvu obklopujú Adamauská vysočina a Azandská plošina, na východe pás vulkanických vysočín lemujúcich Východoafrické priekopové prepadliny a na juhu plošiny Balunda a Katanga. Západná hranica Konžskej panvy je veľmi približne zhodná so západnou hranicou Konžskej republiky (okrem širokej oblasti ústia rieky Kongo). Niekedy sa do Konžskej panvy zahŕňa aj značná časť Azandskej plošiny; v takom prípade Konžská panva zahŕňa aj veľkú časť Stredoafrickej republiky.

Z geologického hľadiska je panva zo západu, severu a východu ohraničená prekambrickými masívmi. Na juhu prechádza na území okavangského prahu do Kalaharskej panvy.

## Geológia

Najstaršiu časť sedimentov na severnom okraji panvy predstavujú vrchnoproterozoické sedimenty kundelungskej formácie. Hlavnú výplň panvy tvoria sedimenty karbónskeho až štvrtohorného veku. Najstaršie sedimenty predstavuje superskupina Karoo (vrchný karbón až spodná jura). Vrchnojurské až spodnokriedové riečne a jazerné sedimenty súvrstvia Lualaba a Kamina. Nad nimi ležia vrchnokriedové kontinentálne uloženiny súvrstvia Kwanga. V jeho spodnej časti sa nachádzajú diamantonosné zlepence.

Treťohorné pieskovce kalaharskej formácie možno rozdeliť na základe prítomnosti diskordancie na eocénno-oligocénnu časť v strednej časti panvy a neogénne po okraji. Najmladšie sedimenty predstavujú štvrtohorné uloženiny rieky Kongo.

## Referencie

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Východoafrická náhorná plošina

**Východoafrická plošina** (-slovenský normovaný názov; iné názvy: **Východoafrická náhorná plošina**, **Východoafrická vysočina**) je veľká náhorná plošina vo východnej časti strednej Afriky.

Jej výška je väčšinou od 1000 do 1500 metrov. Je rozdelená na niekoľko zón od severu na juh a skladá sa z prelomu pohorí, náhorných planín a vyhĺbenín. Najnápadnejším rysom je existencia dvoch veľkých línií vyhĺbenín, vzniknutých veľkým poklesom celých časti zemskej kôry, ktorých najnižšie časti sú vyplnené rozsiahlymi jazerami. Smerom na juh sa dve línie zbiehajú do jedného veľkého údolia, v ktorom sa nachádza jazero Malawi, ktorého južná časť je menej zreteľná z dôvodu štiepenia a poklesu než zvyšok systému.

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku East African Plateau na anglickej Wikipédii.*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Africký portál |
# Obratník Kozorožca

O románe Henryho Millera pozri *Obratník Kozorožca (román).*
Obratník Kozorožca
**Obratník Kozorožca** je špecifická rovnobežka na južnej pologuli (23° 30' južnej geografickej šírky), ktorá spája najjužnejšie miesta na Zemi, v ktorých Slnko vrcholí v nadhlavníku (slnečné lúče dopadajú v čase obeda kolmo na zemský povrch) – ohraničuje ekliptiku z juhu. Len raz do roka nastáva tento jav – 21. decembra – tento deň voláme aj deň zimného slnovratu.

Zo severu ohraničuje ekliptiku Obratník Raka.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Obratník Kozorožca**
# Severný ľadový oceán

|  |
| --- |
| Päť oceánov Zeme |
| Tichý oceán |
| Atlantický oceán |
| Severný ľadový oceán |
| Indický oceán |
| Južný oceán |
| z • d • u |

Severný ľadový oceán
**Severný ľadový oceán** (zastarano *Severné ľadové more/Severné Ľadové more*), ktorého väčšina sa nachádza za severným polárnym kruhom, je najmenším aj najplytším z piatich oceánov Zeme.

Severný ľadový oceán má rozlohou približne 14 090 000 km² (o niečo menšou ako 1,5 násobok veľkosti USA). Dĺžka pobrežia je 45 389 km. Oceán je skoro úplne obklopený pevninou – pobrežím Eurázie, Severnej Ameriky, Grónska a početnými ostrovmi.

Severný ľadový oceán zahŕňa aj Baffinovo more, Barentsovo more, Beaufortovo more,
Čukotské more, Východosibírske more, Grónske more, Hudsonov záliv, Hudsonov prieliv, Karské more, More Laptevovcov, Biele more a ďalšie priľahlé vodné plochy.

Je prepojený s Tichým oceánom, Beringovou úžinou a s Atlantickým oceánom cez Grónske more a Barentsovo more a Baffinov záliv.

Lomonosovov stredooceánsky chrbát rozdeľuje oceán na dve panvy: Eurázijskú (alebo Nensenovu) s hĺbkou medzi 4 000 až 4 500 m a Severoamerickú, ktorá má hĺbku okolo 4 000 m. Priemerná hĺbka oceánu je 1 038 m, čiastočne pre veľkú rozlohu pevninového šelfu na eurázijskej strane (siaha približne do 1/3 oceánu).

Najväčší prílev vody pochádza z Atlantického oceánu cestou Nórskeho prúdu, ktorý prúdi okolo eurázijského kontinentu. Voda taktiež prúdi z Tichého oceánu Beringovou úžinou. Naopak, východogrónskym prúdom najviac vody z oceánu odteká.

Teplota a soľnatosť vody sa mení podľa sezóny spolu s topením ľadu alebo mrznutím vody.
Ľad pokrýva väčšinu plochy oceánu po celý rok (v zime až 90 % plochy).
Maximum zaľadnenia býva dosahované v mesiacoch február a marec, minimum v septembri.
Arktída je hlavný zdroj studeného vzduchu, ktorý sa nevyhnutne pohybuje smerom k rovníku. V stredných zemepisných šírkach sa stretáva s teplým vzduchom, pričom spôsobuje dažde a sneženie.

## Prírodné bohatstvo

Náleziská ropy a plynu, ryby, cicavce (tulene, veľryby, sezónne polárne medvede).

## Dôležité prístavy a mestá

* Nórsko: Hammerfest, Kirkenes
* Rusko: Archangeľsk, Murmansk, Pevek, Tiksi, Dikson, Dudinka
* Spojené štáty americké: Prudhoe Bay, Barrow
* Kanada: Churchill, Manitoba, Inuvik

## Doprava

* Severná morská cesta: Archangeľsk – Vladivostok (dĺžka 10 500 km). V najfrekventovanejšej západnej časti až k ústiu Jeniseja zabezpečujú ľadoborce celoročnú prevádzku.

## Významní polárni bádatelia

* Willem Barents
* Henry Hudson
* Vitus Bering
* Fridtjof Nansen
* Roald Amundsen
* Robert Peary
* Umberto Nobile

## Referencie

## Pozri aj

* Severný pól
* Polárna žiara

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Severný ľadový oceán**
# Jenisej

|  |
| --- |
| Jenisej |
| rus. Енисей |
| rieka |
|  Rieka Jenisej  |
| Štáty |  Mongolsko,   Rusko |
|  |
| **Prítoky** |
|  - pravostranné | Angara, Dolná Tunguska |
| Mestá | Kyzyl, Šagonar, Sajanogorsk, Abakan, Divnogorsk, Krasnojarsk, Jenisseisk, Lesosibirsk, Igarka, Dudinka |
|  |
|  |
| Hlavná zdrojnica | Malý Jenisej |
|  - výška | 1 538 m |
|  - dĺžka | 563 km |
|  - súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Sekundárna zdrojnica | Veľký Jenisej |
|  - výška | 1 591 m |
|  - dĺžka | 605 km |
|  - súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Sútok zdrojníc |  |
|  - súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Ústie | Jenisejský záliv |
|  - poloha | Karské more, Severný ľadový oceán, Rusko |
|  - súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Dĺžka | 5 539 km |
| Povodie | 2 580 000 km² |
| Prietok |  |
|  - priemerný | 19 800 m³/s |
|  - maximálny | 190 000 m³/s |
|  - minimálny | 2 700 m³/s |
|  |
|

 Rieka na mape

 |
|  Interaktívna mapa toku
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Yenisei River |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Jenisej** (rus. Енисей) je rieka, ktorá pramení (resp. vzniká) v pohorí Sajany na hraniciach Ruska a Mongolska, preteká ruskou strednou Sibírou a meria 4 092 km. Pokiaľ sa ale od sútoku Jeniseja s Angarou postupuje proti prúdu Angary a neskôr jej zdrojnicou Selengou, bude celková dĺžka takmer 5 539 km. Povodie má rozlohu 2,58 mil. km². Stredný prietok Jeniseja je 19 800 m³ za sekundu.

Jenisej vzniká sútokom Malého *(Малый Енисей, Каа-Хем)* a Veľkého Jeniseja *(Большой Енисей, Бии-Хем)* pri mesta Kyzyl *(Кызыл)*. Zatiaľ čo Veľký Jenisej pramení v ruskej Tyve pod sajanským vrcholom Munku-Sasan (3164), Malý Jenisej vzniká sútokom riek Balyktyg-Hem a Kyzyl-Hem. Ďalší z nich, Kyzyl-Hem, pramení na mongolskej strane Sajanov pod názvom *Šišhèd gol (Шишхэд гол)*.

Od sútoku sa rieka nazýva Horný Jenisej *(Верхний Енисей)* až k priehradnej nádrži Sajano-Šušenskoje vodochranilišče, pod ňou už nesie názov Jenisej.

Väčšinu svojej dĺžky Jenisej, rovnako ako ďalší sibírsky veľtok Ob, preteká bažinatou Západosibírskou nížinou z juhu na sever. Významnými pravostrannými prítokmi sú rieky Angara, ktorá vyteká z jazera Bajkal, a Dolná Tunguzka.

Medzi najvýznamnejšie mestá ležiace na jeho brehu patrí Abakan a predovšetkým Krasnojarsk. V jeho povodí nájdeme tiež Irkutsk (na Angare) alebo mongolské hlavné mesto Ulanbátar (na jednom z prítokov Selengy). Jenisej je podobne ako ďalšie sibírske toky spútaný niekoľkými vodnými nádržami, k najvýznamnejším patrí Krasnojarská, Sajansko-šušeňská a Irkutská nádrž.

Jenisej je jednou z najvodnatejších ruských riek a dôležitou dopravnou tepnou, ktorá je splavná v dĺžke 3 013 km. Od jesene do jari rieka zamŕza na osem mesiacov. V jeho povodí sa nachádzajú významné náleziská farebných kovov, napr. medi, niklu a chrómu.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jenisej**
# Indogangská nížina

Indogangská nížina (vrátane Ásámskej nížiny)
**Indogangská nížina** (iné názvy pozri nižšie) je rozsiahla nížina/rovina v povodí riek Indus, Ganga. Rozprestiera sa v Pakistane, Indii (plus v úzkom páse územia v južnom Nepále) a Bangladéši, medzi Iránskou vysočinou na západe, Himalájami na severe, Dekanskou plošinou v širšom zmysle na juhu (presný priebeh tejto južnej hranice je ale sporný) a východným okrajom územia delty Gangy na východe. Na východe sa do Indogangskej nížiny často zahŕňa aj Ásámska nížina, čiže dolina hlavnej časti toku rieky Brahmaputra, ležiaca severovýchodne od delty Gangy.

## Názvy

Slovenský normovaný názov znie **Indogangská nížina**. Iné slovenské názvy názvy sú **Indoganská nížina** [t. j. bez druhého g], [bohemizmus] **Indoganžská nížina** a staršie **Hindustanská** [alebo **Hindustánska**] **nížina**.

Hindské názvy sú napríklad: *Sindhu-Gangá ká maidán* (doslova Indogangská nížina), *Sindhu-Gangá ké maidán* (doslova Indogangské nížiny), *Uttarí maidán* (doslova Severná nížina), *Mahán uttarí maidán* (doslova Veľká severná nížina), *Bhárat ké maidán* (doslova Indické nížiny). Posledné tri názvy niekedy nezahŕňajú nížinu Indusu resp. nezahŕňajú pakistanskú časť nížiny. Ak sa má zdôrazniť, že je zahrnutá aj Brahmaputra (presnejšie: Ásámska nížina), názov znie *Sindhu–Gangá–Brahmaputra ká maidán* (doslova Indogangskobrahmaputrianska nížina) či *Sindhu–Gangá–Brahmaputra ké maidán* (doslova Indogangskobrahmaputrianske nížiny).

Anglické názvy sú: *Indo-Gangetic Plain*, *Northern Plain(s)*, *(Great) North Indian Plains*, *Great Plains*, zastarano *Hindustan Plain*. Názvy obsahujúce North(ern) niekedy nezahŕňajú nížinu Indusu resp. nezahŕňajú pakistanskú časť nížiny. Ak sa má zdôrazniť, že je zahrnutá aj Brahmaputra (presnejšie: Ásámska nížina), názov znie *Indo-Gangetic-Brahmaputra Plains*.

## Charakteristika

Indogangská nížina je dlhá asi 3 000 km, široká 250 – 400 km a jej rozloha je vyše 600 000 km².

Táto nížina vznikla postupným vypĺňaním depresie pod Himalájami najmä riečnymi nánosmi. Rieky zo severných pohorí utvárajú v jej strednej a východnej časti rozsiahle náplavové kužele, na nich sa väčšie toky rozvetvujú na niekoľko ramien. Hrúbka nánosov je 400 až 2 000 metrov. Ich pribúdanie a celkový pokles oblasti ovplyvňuje ďalší vývoj nížiny aj v súčasnosti.

V tejto nížine vznikli jedny z najstarších ľudských civilizácií.

## Referencie

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Portál slnečná sústava Geografický portál Geovedný portál |
# Veľký Chingan

**Veľký Chingan** je pohorie na severovýchode Číny. Od severu na juh má dĺžku približne 1 200 kilometrov, pričom na severe je široké až 306 kilometrov a k juhu sa zužuje na 97 kilometrov. Oddeľuje od seba nížinu Mandžuska a Mongolskú náhornú plošinu. Z administratívneho hľadiska patrí k Číne do vnútorného Mongolska a do provincie Chej-lung-ťiang.

Zatiaľ čo západné úbočia sú pozvoľné, východné sú príkre a hojnejšie narušené prítokmi Nonu a Sungari. Pohorie je husto zalesnené, miestne rastlinstvo je zabajkalského charakteru, zmiešané vplyvy Sibíri a Mandžuska.

Z hľadiska podnebia ide o významnú a výraznú hranicu. Zatiaľ čo na východe je zrážok dostatok (viac ako 500 milimetrov ročne), na západe je oblasť suchá.

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Greater Khingan na anglickej Wikipédii a Velký Chingan na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*