# Peking

|  |
| --- |
| Peking |
| mesto pod ústrednou správou, hlavné mesto Čínskej ľudovej republiky |
|  v smere pohybu hodinových ručičiek: brána nebeského pokoja, Chrám Nebies, biznis centrum a pekinský národný štadión Kuo-ťia tchi-jü-čchang  |
| **Oficiálny názov:** 北京市 |
|  |
| Štát |  Čína |
|  |
| Nadmorská výška | 44 m n. m. |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 16 801 km² (1 680 100 ha)  |
|  |
| Obyvateľstvo | 25 540 596 (*2018*) |
| Hustota | 1 520,18 obyv./km² |
|  |
| PSČ | 100000 – 102629 |
| Tel. predvoľba | 10 |
|  |
|

 Poloha mesta v rámci Číny

 |
| Wikimedia | © OpenStreetMap Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Beijing |
| **Webová stránka:**  www.beijing.gov.cn |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Peking** (iné názvy pozri nižšie) je hlavné mesto Čínskej ľudovej republiky.

Ako mesto pod ústrednou správou podlieha priamo ústrednej vláde. V Pekingu, ktorý je po stáročia správnym a kultúrnym centrom krajiny, sa nachádza známe námestie Tchien-an-men či Zakázané mesto, komplex palácov a chrámov odkiaľ v minulosti vládli čínski cisári. V roku 2008 Peking hostil Letné olympijské hry a Letné paralympijské hry.

## Názov

Čínsky názov mesta je čínskym písmom 北京 a znamená doslova "severné hlavné mesto". Slovo 北京 sa vyslovuje (vyjadrené pomocou znakov IPA) takto: [ pei˨˩tɕiŋ˥˥ ], čo znie takto  vypočuť. Prepis tohto slova systémom pchin-jin je : *Běijīng* (resp. menej presne: Beijing). Jeho prepis slovenským systémom prepisu je: Pej-ťing.

Slovenské názvy tohto mesta sú: **Peking** (toto je v súčasnosti jediný normovaný a záväzný slovenský názov; zastarano sa občas písal aj v podobe *Pe-king*), **Pekin** (toto bol názov normovaný a záväzný v 50. rokoch 20. stor.); zriedkavo alebo staršie: **Pej-ťing** či **Pej-Ťing**. Dnes sa občas vyskytne aj anglicizmus *Beidžing*, ktorý je úplne nesprávny.

Slovenské prídavné meno znie **pekinský** (t. j. bez g), v 50. a 60. rokoch 20. stor. (a dnes ešte často nesprávne) *pekingský*.

### Starší názov

V rokoch 1928 až 1949 sa mesto volalo (vyjadrené čínskymi znakmi) 北平, čo doslova znamená „severný mier“. V pchin-jine toto slovo znie Běipíng (resp. menej presne: Beiping) a v slovenskom prepise Pej-pching. Slovenské ekvivalenty tohto dobového názvu boli **Pejpin** (príd. meno *pejpinský*), **Pepin** (príd. meno *pepinský*) či **Peiping** (prípadne *Pei-ping*).

## Poloha

Peking leží na severovýchode Číny, takmer úplne obklopený provinciou Che-pej, iba na juhovýchodnej strane hraničí s mestom Tchien-ťin, ďalším zo štvorice štatutárnych miest, postavených na úroveň provincií. Vlastné mesto sa rozkladá v rovinatej krajine 150 km od pobrežia Pochajského zálivu, v priemernej nadmorskej výške 63 m. Stredná a juhovýchodná časť mestskej provincie je rovinatá, s najnižším miestom 44 m nad úrovňou mora, na západnom a severnom pomedzí sa dvíhajú hory, dosahujúce v Si-šan – *„Západných horách“* – vrcholom *Ling-šan* 2 303 m. Vysoké sú aj ďalšie hory, napríklad *Chaj-tchuo-šan* na severozápade má 2 241 m a *Wu-ling-šan* na severovýchode 2 116 m.

Na rozdiel od ostatných významných čínskych miest Peking sám neleží na žiadnom veľkom vodnom toku. Z väčších riek na území provincie stojí za zmienku Jung-ting a najmä Čchao-paj, na ktorej bola 90 km severovýchodne od mesta vybudovaná priehradná nádrž Mi-jün, zásobujúca Peking pitnou vodou.

## Prírodné podmienky

Napriek neveľkej vzdialenosti od mora je podnebie kontinentálne s mrazivou zimou, ktorú spôsobuje sibírska anticyklóna, suchou a prašnou jarou, horúcim vlhkým letom pod vplyvom južného monzúnu a suchou miernou jeseňou. Ročný priemer teploty je 11 °C (−4 °C v januári, 26 °C v júli), z priemerného množstva zrážok 620 mm spadne väčšina počas letných mesiacov. Najvhodnejšou dobou pre návštevu mesta je september a október.

Vážnym problémom je znečistenie ovzdušia. Aj keď sa s plošnou asanáciou starých prízemných domčekov, vykurovaných uhlím, znižuje množstvo emisií spôsobených vykurovaním, prudký rozvoj individuálneho motorizmu nedáva v tomto smeru veľa nádeje na celkové výrazné zlepšenie.

## Dejiny

Hlavné mesto Číny prešlo búrlivou históriou, ktorej začiatky môžeme pozorovať už v polovici 3. tisícročí pred Kr. V 13. storočí bolo vydrancované vojskami Džingischána. Počas ďalších dvoch storočí sa mesto spamätávalo z porážky, aby sa v 15. storočí stalo najdôležitejším mestom celej Číny. K významným zmenám došlo najmä za posledné pol storočie. Komunisti významne pretvorili mesto na svoj obraz, strhli veľa oslavných oblúkov, zbúrali vonkajšie hradby, vystavali široké bulváre a moderné sídliská. Stará tradičná zástavba bola už z veľkej časti zlikvidovaná a v tomto trende sa stále ešte pokračuje. Prelomové v histórii mesta budú už spomínané Olympijské hry; vďaka nim sa rozhodol prebudovať veľkú časť Pekingu, vzniknú nové štvrte, nové trasy metra a samozrejme aj športoviská.

## Doprava

Peking je dôležitá železničná križovatka a má 2 železničné stanice: Hlavná stanica Peking (北京站 - Pej-ťing čan) a Západná hlavná stanica (北京西 - Pej-ťing si).[chýba zdroj] V predmestí sa nachádzajú ďalšie zastávky. Mestom vedú trasy medzinárodných vlakov do Ruska i Severnej Korei.

V Pekingu je deväť diaľnic.[chýba zdroj]

Pekinské metro premáva od roku 1969. V súčasnosti je sieť tvorená 18 linkami a 334 stanicami.[chýba zdroj] S celkovou dĺžkou 554 km je tak druhým najväčším metrom na svete.

## Partnerské mestá

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | * Addis Abeba, Etiópia 2006
* Alžír, Alžírsko 1989
* Ammán, Jordánsko 1990
* Amsterdam, Holandsko 1994
* Ankara, Turecko 1990
* Astana, Kazachstan 2006
* Atény, Grécko 2005
* Bangkok, Thajsko 1993
* Belehrad, Srbsko 1980
* Berlín, Nemecko 1994
* Brusel, Belgicko 1994
* Budapešť, Maďarsko 2005
* Buenos Aires, Argentína 1993
* Bukurešť, Rumunsko 2005
* Canberra, Austrália 2000
* Caracas, Venezuela 2010
 |  | * Dauha, Katar 2008
* Dublin, Írsko 2011
* Gauteng, Južná Afrika 1998
* Hanoj, Vietnam 1994
* Havana, Kuba 2005
* Helsinki, Fínsko 2006
* Île-de-France, Francúzsko 1987
* Islamabad, Pakistan 1993
* Jakarta, Indonézia 1992
* Káhira, Egypt 1990
* Kolín, Nemecko 1987
* Kyjev, Ukrajina 1993
* Lima, Peru 1983
* Lisabon, Portugalsko 2007
* Londýn, Spojené kráľovstvo 2006
* Madrid, Španielsko 1985
* Manila, Filipíny 2005
 |  | * Moskva, Rusko 1995
* New York, USA 1984
* Ottawa, Kanada 1999
* Paríž, Francúzsko 1997
* Riga, Lotyšsko
* Rím, Taliansko 1998
* Rio de Janeiro, Brazília 1986
* San José, Kostarika 2009
* Santiago, Čile 2008
* São Paulo, Brazília
* Soul, Kórejská republika 1993
* Tel Aviv, Izrael 2006
* Tirana, Albánsko 2007
* Tokio, Japonsko 1979
* Washington D.C., USA 1984
* Wellington, Nový Zéland 2006
 |

## Galéria

* Moderný Peking
* Zakázané mesto
* Námestie Tchien-an-men

*Panoramatická fotografia Zakázeného mesta v Pekingu*

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Peking Wikislovník ponúka heslo **Peking**