Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hlavný vysielací čas

**Hlavný vysielací čas** alebo **prime time**/**prime-time** (angl. *prime time*, z *prime* – hlavný, najdôležitejší, najlepší a *time* – čas) je v televíznej a rozhlasovej terminológii čas, kedy má masmédium štatisticky najvyššiu sledovanosť a eviduje najväčší záujem o reklamu, ktorá sa preto v tomto čase stáva najdrahšou. V tomto čase médiá zvyčajne vysielajú najsledovanejšie alebo najdrahšie relácie z ich ponuky.

Hlavný vysielací čas sa môže v jednotlivých kultúrach, štátoch alebo regiónoch líšiť. Na Slovensku možno za hlavný vysielací čas označiť v televízií 19:00 – 23:00 (príp. 18:00 – 23:00, 19:00 – 22:00) a pri spravodajských a všeobecných rozhlasových staniciach ranné až dopoludňajšie hodiny (cca 6:00 – 10:00), pri hudobných popoludňajšie hodiny.

## Referencie
# John Williams

O iných významoch výrazu *John Williams* pozri *John Williams (rozlišovacia stránka)*.

|  |
| --- |
| John Williams |
| americký skladateľ filmovej hudby |
|  |
| Základné informácie |
| Narodenie | 08.02.19328. február 1932 (94 rokov) Floral Park, New York, USA |
|  |
| Národnosť |  americká |
| Obdobie tvorby | 1952-súčasnosť |
| Hudobný smer | Filmová hudba, Džez |
| Dielo |
|
Kľúčové diela
* Hudba do filmu Star Wars
 |
| Odkazy |
|  John Williams multimediálny obsah na commons |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Hudobný portál  Biografický portál |

 |

**John Williams** (\* 8. február 1932) je americký skladateľ filmovej hudby.

Zložil hudbu k mnohým filmom, napr. *Hviezdne vojny*, *Jurský park*, *Čeľuste*, *Indiana Jones*, *Schindlerov zoznam*, *Superman*, *Jurský park* a *Harry Potter*.

Williams je vďaka 52 nomináciám označovaný za najviac nominovaného žijúceho umelca na Cenu Akadémie (najviac nominovaný, 59 krát, bol doteraz Walt Disney). Prvé ocenenie získal v roku 1971 za adaptáciu hudby k muzikálu Normana Jewisona *Fiddler On The Roof* (*Fidlikant na streche*).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **John Williams**
# (You Gotta) Fight for Your Right (To Party!)

| „(You Gotta) Fight for Your Right (To Party!)“ |
| --- |
|  |
| Singel – Beastie Boys |
| z albumu *Licensed to Ill* |
| Strana B | „Paul Revere“ |
| Vydaný | 22. február 1987 |
| Nahraný | Jar 1986 |
| Žáner | Rap rock, hard rock |
| Dĺžka | 3:29 |
| Vydavateľ | Def Jam, Columbia |
| Producent | Rick Rubin |
| Textár | Beastie Boys, Rick Rubin, Tom Cushman |
| Beastie Boys chronológia singlov |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „Brass Monkey“ (1987) | **„(You Gotta) Fight for Your Right (To Party!)“** (1987) | „No Sleep till Brooklyn“ (1987) |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Hudobný portál |

 |

„**(You Gotta) Fight for Your Right (to Party!)**“ (niekedy skracovaná na „**Fight for Your Right**“) je skladba americkej skupiny Beastie Boys, vydaná ako štvrtý singel z ich debutového albumu *Licensed to Ill* (1986). Je jednou z ich najznámejších skladieb a dosiahla 7. miesto v americkom rebríčku Billboard Hot 100 dňa 7. marca 1987 a neskôr bola zahrnutá do zoznamu 500 skladieb, ktoré sformovali Rock and Roll.

Hudobné video režírovali Ric Menello a Adam Dubin.

## Pozície v rebíčkoch

| Rebríček (1987) | Vrcholové pozície |
| --- | --- |
| Austrália (Kent Music Report) | 37 |
| Belgicko (VRT Top 30 Flámsko) | 16 |
| Holandsko (Dutch Top 40 | 10 |
| Nemecko (Media Control Charts) | 25 |
| Nový Zéland (RIANZ) | 17 |
| Spojené kráľovstvo (UK Singles Chart) | 11 |
| USA (*Billboard* Hot 100) | 7 |
| USA (*Cash Box*) | 3 |

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku (You Gotta) Fight for Your Right (To Party!) na anglickej Wikipédii.*
# John Pierpont Morgan

|  |
| --- |
| John Pierpont Morgan |
|
americký bankár |
| Narodenie | 17. apríl 1837 Hartford, Connecticut |
| Úmrtie | 31. marec 1913 (75 rokov) Rím, Taliansko |
| Podpis |  |
| Odkazy |
| Commons |  John Pierpont Morgan |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**John Pierpont Morgan** (\* 17. apríl 1837, Hartford, Connecticut – † 31. marec 1913, Rím, Taliansko) bol americký podnikateľ a bankár.

V roku veľkej krízy 1907 zabránil ochromeniu finančného systému USA, keď dokázal získať milióny dolárov zo zahraničia na vybudovanie železničnej siete v USA, pomohol splatiť veľký štátny dlh a spolufinancoval založenie US Steel.

So žiadosťou o financovanie svojej práce a vynálezov sa k nemu obracal aj vynálezca Nikola Tesla, ktorý už vtedy žil a pracoval v USA, ale podľa životopisnej literatúry N. Teslu toto spojenectvo nebolo z rôznych príčin najšťastnejšie.

Finančník J. P. Morgan bol aj dlhoročným správcom Metropolitan Museum of Art a veľmi sa zaslúžil o zrušenie 20 % cla na dovoz umeleckých predmetov, čo po roku 1909 americkým miliardárom umožnilo doviesť najkrajšie zbierky, ktoré potom darovali práve tomuto múzeu. Morgan dokázal zainteresovať vyššie vrstvy na financovaní umenia ako nikto iný. Od jeho čias sa správcovské funkcie zverujú najštedrejším donorom a ich manželkám.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **John Pierpont Morgan**

## Externé odkazy

* oficiálna stránka banky J. P. Morgan & Co
* John Pierpont (J.P.) Morgan - People of Connecticut
# Lekár

Lekári počas vizity na internom oddelení v nemeckom Rostocku.
**Lekár** je zdravotnícky pracovník, ktorý samostatne vykonáva odborné pracovné činnosti preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti. Zvyčajne ide o absolventa lekárskej fakulty, ktorý získal vysokoškolské vzdelanie 2. stupňa v doktorskom študijnom programe. Má titul doktor medicíny – MUDr. Doktorský študijný program trvá na Slovensku v dennej forme štúdia šesť rokov, zahŕňa najmenej 5 500 hodín teoretickej výučby. Absolvovaním špecializačného štúdia má lekár právo používať profesionálne označenie lekára špecialistu spojené s názvom príslušného špecializačného odboru.
Súčasťou udelenia doktorského titulu lekára je spravidla zloženie prísahy dodržiavania lekárskej etiky vrátane výhradnej oddanosti životu pri výkone povolania – tzv. Hippokratovej prísahy. Hippokratova prísaha sa na Slovensku neskladá. Na slovenských lekárskych fakultách sa skladá v rámci promócie promočný sľub, ktorého znenie si upravuje každá fakulta samostatne.

## Referencie

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Lekár Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Lekár Wikislovník ponúka heslo **Lekár**
# Plávanie

Súťažné plávanie
**Plávanie** je druh pohybu a šport vo vodnom prostredí. Prudký rozmach zaznamenáva plávanie detí, ktoré si pre svoj zdravotný a hydroterapeutický význam získava stále viac priaznivcov.

Súťažné a rekreačné plávanie rozlišuje 4 hlavné plavecké spôsoby (štýly):

* motýlik,
* znak,
* prsia,
* voľný spôsob (kraul).

## Plavecké disciplíny

Svetové a európske rekordy a rekordy SR v 50 metrovom bazéne sa pre obidve pohlavia uznávajú v nasledovných disciplínach:

* voľný spôsob – 50 m, 100 m, 200 m, 400 m, 800 m a 1500 m
* znak – 50 m, 100 m a 200 m
* prsia – 50 m, 100 m a 200 m
* motýlik – 50 m, 100 m a 200 m
* polohové preteky – 200 m a 400 m
* štafety 4 x 100 m a 4 x 200 m voľný spôsob
* štafety 4 x 100 m polohové preteky
* štafety 4 x 100 m voľný spôsob mix
* štafety 4 x 100 m polohové preteky mix

V 25 metrovom bazéne sa okrem vyššie uvedených uznávajú aj:

* polohové preteky – 100 m
* štafety 4 x 50 m voľný spôsob
* štafety 4 x 50 m polohové preteky
* štafety 4 x 50 m voľný spôsob mix
* štafety 4 x 50 m polohové preteky mix

V polohových pretekoch sa plavecké spôsoby plávajú v nasledovnom poradí: motýlik, znak, prsia, voľný spôsob. Štafetové polohové preteky sa plávajú v nasledovnom poradí: znak, prsia, motýlik, voľný spôsob. V oboch prípadoch musí každý zo spôsobov pokryť jednu štvrtinu z celkovej dĺžky disciplíny.

Mix štafetové družstvá musia pozostávať z dvoch mužov a z dvoch žien.

## Referencie

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Plávanie Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Plávanie Wikislovník ponúka heslo **plávanie**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Garda Síochána

Znak Garda Síochána
**Garda Síochána** (z írčiny: *Strážcovia mieru*) viac známa ako **Gardaí** (*Strážcovia*) je policajná jednotka v Írsku. Jednotka je vedená Garda Komisárom, ktorý je menovaný írskou vládou. Jej sídlo je vo Phoenix Parku v Dubline.

## História

Občianska stráž bola vytvorená dočasnou vládou vo februári 1922 aby prevzala policajnú zodpovednosť za rodiaci sa Írsky slobodný štát. Nahradila Kráľovskú írsku políciu (RIC) a Írsku republikánsku políciu z rokov 1919 – 1922. V auguste 1922 jednotka sprevádzala Michaela Collinsa keď sa stretol so zástupcom britského monarchu v Írsku v Dublinskom hrade.

Počas Írskej občianskej vojny v rokoch 1922 – 1923 Írsky slobodný štát zriadil Oddelenie kriminálneho vyšetrovania čo bola ozbrojená protipovstalecká jednotka. Bola rozpustená v októbri 1923 a jej prvky sa preniesli do Dublinskej metropolitnej polície (DMP).

V Dubline mala však stále zodpovednosť za poriadok DMP až pokiaľ sa nezlúčila s Garda Síochána v roku 1925. Od tej doby to bola jediná polícia v štáte dnes známom ako Írsko. Iné policajné zložky s obmedzenými právomocami sú vojenská polícia Írskych obranných síl, Letisková polícia a policajné jednotky dublinského prístavu a prístavu v Dún Laoghaire.

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Garda Síochána na anglickej Wikipédii.*
# Sargon Akkadský

Sargon Akkadský na svojej víťaznej stéle
**Sargon Akkadský** alebo **Sargon I.** (akkadsky 𒊬𒊒𒄀 – *Šarrum-kínum*; \* ? – † asi 2279 pred Kr.) bol akkadský kráľ, ktorý vládol v rokoch 2340 – 2284 pred Kr. (alebo 2334 – 2279 alebo 2371 – 2315 pred Kr.) a založil prvú veľkú ríšu na území Mezopotámie – predtým tu existovali iba mestské štáty.

K jeho pôvodu sa viažu legendy, jedna z nich hovorí, že jeho otec bol nomád, ktorý sa zaplietol s kňažkou a keďže tie nemohli mať deti, po narodení ho matka dala do košíka a pustila ho po prúde rieky (podobne ako Mojžiša), on sa dostal na dvor kráľa Ur-Zababu v Kiši.

U tohto kráľa sa stal hlavným komorníkom, neskôr ho však zvrhol a po víťazstve nad kráľom Lugalzagezim z Uruku sa stal pánom celej Babylonie.

Sargon, sám semitského, nie sumerského pôvodu, si zvolil za hlavné mesto Akkad a podľa tohto mesta bolo pomenované kráľovstvo aj národ. Uskutočnil niekoľko výbojov proti okolitým krajinám. Podľa nesúdobých literárnych textov Sargon dobyl rozsiahle územie od Stredozemného mora až po Perzský záliv - stal sa pánom celej Babylonie, dobyl väčšinu Sumeru a Elamu. Sargon tak vytvoril prvú ríšu v dejinách. Nie je isté, či natrvalo ovládol, ale každopádne bojoval, aj s týmito územiami: Ebla (veľmi významné sýrske mesto), Cyprus, Kréta, Magan (asi Omán), Dilmun (asi ostrovy Bahrajn a Failaka) a stredná Anatólia. Akkadská armáda bola údajne veľmi krutá – keď dobyla nejaké mesto, strhli jej príslušníci hradby a pobili alebo zotročili všetkých obyvateľov. Mesto Akkad bolo dôležitým obchodným centrom a prístavom, kotvili v ňom lode privážajúce tovar až z Egypta či Indie.

V ríši, ktorú Sargon založil, boli vyberané pomerne vysoké dane a tribúty, čo síce zaisťovalo blahobyt centra, ale neskôr malo za následok početné vzbury obyvateľstva. Dovoz nedostatkových surovín (najmä dreva, kameňa a kovov) bol priamo kontrolovaný a riadený štátom. Zriadená bola aj stála armáda so silou 5400 mužov a účinná byrokracia.

Sargon Akkadský, ktorý používal titul „kráľ štyroch svetových strán“, sa stal v neskoršom mezopotámskom písomníctve prototypom úspešného vládcu a príbehy o ňom sa tradovali väčšinu 2. a 1. tisícročia pred Kr. (eposy, fiktívne biografie atď.).

Sargon sa objavuje ako legendárna postava v novoasýrskej literatúre z 8. až 7. storočia pred Kr. Tabuľky s fragmentmi *Legendy o narodení Sargonova* sa našli v Aššurbanipalovej knižnici.

|  |
| --- |
| Sargon Akkadský |
| Vladárske tituly |
| Predchodca **-** | **kráľ** 2340 – 2284 | Nástupca **Rimuš** |

## Referencie

## Pozri aj

* Enheduanna
# Kresťanská teológia

**Kresťanská teológia** je teológia, v ktorej sa rozlišuje nadprirodzená teológia alebo teológia zjavenia čiže teológia, ktorá sa vzťahuje k zjaveniu (božiemu slovu) a preto sa viaže na Bibliu, a prirodzená teológia, ktorá sa opiera o ľudský rozum a skúsenosť. Prvým kresťanským teológom bol apoštol Pavol.

Kresťanská teológia je vedecké, to znamená metodické a systematické otvorenie a rozvinutie vo viere odhalenej skutočnosti božského zjavenia s cieľom zrozumiteľne ho podľa možnosti ukázať ľudskému mysleniu. Teológia je kresťanská veda o viere, vedecko-metodická reflexia kresťanskej viery v Boha, zjavenej Ježišom Kristom.

Teológia si nevyhľadáva svoj materiálny objekt sama, ale dostáva ho od kresťanského náboženského spoločenstva viery. Teológ je podľa toho učiteľ alebo bádateľ, ktorý sa snaží usporiadať život na základe kresťanskej viery, ktorý reaguje na vlastnú historickú situáciu a snaží sa ju vyjadriť.

Dejiny kresťanstva viedli vo veľkých postavách rímskokatolíctva (katolicizmus), ortodoxie a reformátorstva (protestantizmus) rôznym spôsobom k diferenciácii medzi autentickým učením o zvestovaní a jeho reflexiou a poskytovali tým zároveň základňu pre možné konflikty medzi rôznymi učiteľskými inštanciami. V určitom zmysle dnes teológia stojí medzi autentickým učením o zvestovaní *národom božím* a prebudením k teologickej dospelosti.

## Zoznam literatúry

* Kišiday, F. A.: Kresťanstvo. Poslanie Ježiša Krista, 1984
* Kišiday, F. A.: Základná bohoveda I.-II., 1980
* König, F. - Waldenfels, H.: Lexikon náboženství, 1994
* Ondrejovič, D.: *Teologická encyklopédia*, 1992
* Rahner, K.: Geist in Welt, 1964

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* www.vieralogicky.sk
# Boj o investitúru

Henrich IV. prosí Matildu Toskánsku a opáta Huga z Cluny o sprostredkovanie stretnutia s pápežom Gregorom VII.
**Boj o investitúru** bol mocenský konflikt medzi pápežmi a rímsko-nemeckými cisármi v rokoch 1075–1122, keď došlo k vzostupu moci a autority pápeža aj v dôsledku clunyjského hnutia.

Nemecký cisár Oto I. odovzdal duchovným kniežatám kráľovskú súdnu právomoc, vyberanie daní a poskytol im územie, takže boli imúnni pred zásahmi štátnych úradníkov. Oto I. si zaistil vplyv na cirkev tým, že vymenoval biskupov a opátov, prijímal ich lénne služby odovzdaním biskupskej palice, neskoršie prsteňa.

V tejto praxi pokračovali aj ďalší panovníci, čo nakoniec vyústilo do sporu. Cisári Henrich IV. a Henrich V. sa snažili udržať si právo investitúry (vymenovať biskupov a dohľad nad voľbou pápeža). Rím roku 1059 zakázal obsadzovanie cirkevných úradníkov laikmi a vymenovanie biskupov nemeckým kráľom. Clunyjské reformné hnutie podporovalo tento cieľ a odsudzovalo udeľovanie cirkevných úradov laikom. Spor o investitúru prepukol za pontifikáciu pápeža Gregora VII., ktorý roku 1075 vyhlásil primát duchovnej moci nad svetskou a postavil sa za nezávislú (kanonickú) voľbu biskupov. Vo svojom Dictatu papae sformuloval pre nemeckého cisára rad požiadaviek, medzi ktorými nechýbalo ani právo na dosadzovanie a odvolávanie panovníkov. Tohto práva sa mal vzdať aj Henrich IV.

Spor bol dočasne prerušený zmierením v Canosse (1077). Cisárske vojská síce v roku 1084 obsadili Taliansko a Rím, ale v roku 1122 bol Henrich V. nútený uzavrieť s pápežskou kúriou kompromis - tzv. Wormský konkordát z roku 1122, v ktorom akt biskupskej voľby bol rozdelený na časť svetskú a cirkevnú.

## Referencie

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.