# Vojvodina

*Vojvodina je aj zastaraný výraz pre vojvodstvo (aj ako admin. jednotka v Poľsku), pozri vojvodstvo.*

|  |
| --- |
| **Autonómna pokrajina Vojvodina** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Štátna hymna:  |
|  |
| **Miestny názov** |   |
|  • dlhý | Аутономна Покрајина Војводина |
|  • krátky | Војводина |
| **Hlavné mesto** | Nový Sad 45°15′ s.š. 19°51′ v.d. |
| **Najväčšie mesto** | Nový Sad |
| **Úradné jazyky** | Srbčina, Maďarčina, Slovenčina, Chorvátčina, Rumunčina, Panónska rusínčina

  |
| **Štátne zriadenie** Predseda vlády | Autonómna oblasť Igor Mirović |
| **Vznik** | 1944 |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   21506 km² (?.)   ? km² (? %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (?)  • sčítanie (2011)  • hustota (?) |   ? (?.)  1 931 809 90/km² |
| **Mena** | Srbský dinár (RSD) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | SEČ (UTC+1) SELČ (UTC+2) |
| **Internetová doména** | .rs |
| **Smerové telefónne číslo** | +381 |
|  Interaktívna mapa |

Pevnosť v Petrovaradíne, neďaleko Nového Sadu
Úrad primátora Nového Sadu v štyroch úradných jazykoch Vojvodiny (srbčina, maďarčina, slovenčina a panónska rusínčina)
**Vojvodina** je historické územie na severe Srbska, dnes administratívne **Vojvodinský autonómny kraj** (iný preklad: **Autonómna pokrajina Vojvodina / Vojvodinská autonómna pokrajina**; skrátene **Vojvodina**). Vojvodina susedí na západe s Chorvátskom, na severe s Maďarskom a na východe s Rumunskom.

## Oficiálny názov v úradných jazykoch

* srbský: *Аутономна Покрајина Војводина/Autonomna Pokrajina Vojvodina*
* maďarský: *Vajdaság Autonóm Tartomány*
* slovenský: *Autonómna pokrajina Vojvodina*
* rumunský: *Provincia Autonomă Voivodina*
* chorvátsky: *Autonomna Pokrajina Vojvodina*
* rusínsky: *Автономна Покраїна Войводина*

## Dejiny

Oblasť bola dôležitá už v časoch Rímskej ríše, nachádzalo sa tu mesto Sirmium (dnes Sremska Mitrovica). Počas 6. storočia prišli do oblasti Slovania, v 9. storočí si Vojvodinu podmanili Maďari, v ich moci ostala až do 16. storočia. Po bitke pri Moháči v roku 1526 a páde Banátu (1552) sa oblasť dostala pod kontrolu Osmanskej ríše. Vďaka Karlovskému mieru z roku 1699, ako aj mierovej zmluve podpísanej roku 1718 v Požarevci, územie dnešnej Vojvodiny pripadlo Habsburskej monarchii. Po prvej svetovej vojne táto oblasť sa stala súčasťou Kráľovstva Srbov, Chorvátov a Slovincov. Po druhej svetovej vojne vznikol 1. septembra 1945 v rámci federalizovanej Juhoslávie Vojvodinský autonómny kraj ako časť Srbska.

## Administratívne členenie

Obvody Vojvodiny
Vojvodina je rozdelená na sedem obvodov (po srbsky: *okrug*):

* Západobáčsky obvod (Báčka)
* Severobáčsky obvod (Báčka)
* Juhobáčsky obvod (Báčka)
* Severobanátsky obvod (Banát)
* Stredobanátsky obvod (Banát)
* Juhobanátsky obvod (Banát)
* Sriemsky obvod (Sriem a časť Mačvy)

V zátvorke je uvedené, do ktorej historickej oblasti obvod patrí.

Obvody sa ďalej delia na obce (po srbsky: *opština*), ktoré sú veľkosťou podobné slovenským okresom.

## Geografia

Rozprestiera sa na území štyroch historických regiónov – Báčky, Banátu, Sriemu a z malej časti Mačvy. Hlavným a zároveň najväčším mestom je Nový Sad, druhým v poradí je Subotica. Rozloha je 21 506 km², počet obyvateľov: 1 931 809, hustota obyvateľstva: 89,85/km² (2011). Nachádza sa v strednej Európe, v severnej časti Srbska, na Panónskej nížine. Územie je rozdelené riekami Dunaj a Tisa na Báčku, Banát a Sriem.

## Národnostné zloženie (2011)

Národnosti vo Vojvodine
Vojvodina je národnostne veľmi rozmanitá oblasť. Existuje tu šesť úradných jazykov: srbčina, maďarčina, slovenčina, chorvátčina, rumunčina a rusínčina.

* Srbi 1 289 635 (66,76%)
* Maďari 251 136 (13,00%)
* Slováci 50 321 (2,60%)
* Chorváti 47 033 (2,43%)
* Rómovia 42 391 (2,19%)
* Rumuni 25 410 (1,32%)
* Čiernohorci 22 141 (1,15%)
* Rusíni 13 928 (0,72%)
* Juhoslovania 12 176 (0,63%)
* Iní 177 638 (9,20%)
* Spolu 1 931 809 (100%)

## Slováci vo Vojvodine

Sídla Slovákov, Rusínov a Čechov vo Vojvodine
Oficiálne použitie slovenčiny vo Vojvodine
Slováci sú treťou najpočetnejšou národnosťou vo Vojvodine. Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2011 tvoria absolútnu väčšinu v okrese Báčsky Petrovec (65,37%) a sú najpočetnejšou národnosťou v okrese Kovačica (41,85 %).

Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2002, najviac Slovákov žilo v Starej Pazove (5848), potom v Kovačici (5697) a v Báčskom Petrovci (5549). Roku 2002 celkovo žilo vo Vojvodine 56 637 Slovákov (2,79 % celkového počtu obyvateľov). Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2011 vo Vojvodine žije 50 321 Slovákov (2,60 % celkového počtu obyvateľov). Najviac Slovákov žije v Padine (5276), v Kovačici (5142), v Starej Pazove (5105), v Báčskom Petrovci (4982) a v Kysáči (3942).

Vojvodinskí Slováci sú potomkami prevažne evanjelických vysťahovalcov z 18. a 19. storočia, ktorí sa usadili na úrodnom území, riedko obývanom po spustošení osmanskými Turkami. Hlavnou príčinou slovenského vysťahovalectva boli ťaživé hospodárske a sociálne podmienky, značná preľudnenosť a nedostatok existenčných možností v rodných krajoch.

Slováci vo Vojvodine si zachovávajú jazyk a kultúru svojich predkov (vrátane folklóru a zvykoslovia).

## Poznámky

## Referencie

## Externé odkazy

* Oficiálna stránka Vlády Vojvodinského autonómneho kraja (po srbsky) (po slovensky) (po anglicky)
* Múzeum Vojvodiny Archivované 2020-08-05 na Wayback Machine (po anglicky) (po srbsky)
* Múzeum vojvodinských Slovákov (po slovensky) (po srbsky)
* Ústav pre kultúru vojvodinských Slovákov (po slovensky) (po srbsky) (po anglicky)