# Belehrad

O iných významoch výrazu *Belehrad* pozri *Belehrad (rozlišovacia stránka)*.

|  |
| --- |
| Belehrad (Град Београд) |
| Grad Beograd |
| Hlavné mesto Srbskej republiky |
|  Belehrad  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Vlajka  |  Erb  |

 |
| Štát |  Srbsko |
| Kraj | Mesto Belehrad |
|  |
| Rieka | Dunaj, Sáva |
|  |
| Nadmorská výška | 117 m n. m.  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 359,96 km² (35 996 ha)  |
|  - Metropolitnej oblasti | 3 222,68 km² (322 268 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 1 659 440 (*2011*) |
| Hustota | 4 610,1 obyv./km² |
|  |
| Založenie | 279 pred Kr. |
|  - Mestské práva | 150 |
| Primátor | Aleksandar Šapić |
|  |
| Časové pásmo | SEČ (UTC+1) |
|  - letný čas | SELČ (UTC+2) |
| PSČ | 11000 |
| Tel. predvoľba | (+381) 11 |
| EČV | BG |
|  |
|

 Poloha mesta v Srbsku
 |
| Wikimedia | © OpenStreetMap Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Webová stránka:**  www.beograd.rs |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

Kostol sv. Marka (pravoslávny)
**Belehrad** (srbsky *Beograd, Београд*  vypočuť) je hlavné a najväčšie mesto Srbska. Medzi rokmi 1918 až 1941/5 bolo tiež hlavným mestom Kráľovstva Srbov, Chorvátov a Slovincov (*Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca),* neskôr hlavným mestom Juhoslávie. V roku 2011 tu žilo 1 659 440 obyvateľov. Mesto leží na sútoku riek Dunaj (Dunav) a Sáva (Sava).

## Dejiny

Kalemegdan
Pohľad z pevnosti Kalemegdan
Belehrad, ktorý sa nachádza na strategickom sútoku dvoch riek, patrí k veľmi starým mestám, kde kontinuálne osídlenie trvá už niekoľko tisíc rokov. V období Keltov tu existovala osada; po tom, čo sa okolia zmocnili Rimania ju pomenovali na **Singidunum** a následne tu vybudovali prístav pre svoju flotilu. Od 6. storočia mesto patrilo Byzantskej ríši, po sťahovaní národov a jej úpadku sa sem nasťahovali Slovania. V 15. storočí tu bola pohraničná pevnosť Uhorska, ktorú však roku 1521 po niekoľkých neúspešných pokusoch dobyli Turci. V rokoch 1688 – 1690, 1717 – 1739 a 1789 – 1791 ho mali v moci Rakúšania, od roku 1806 je hlavným mestom Srbska; napriek tomu až do roku 1867 tu bola stále prítomná turecká vojenská posádka. Od roku 1918 bol hlavným mestom Kráľovstva SHS a od roku 1929 Juhoslávie. Počas druhej svetovej vojny bol obsadený Nemeckom, oslobodila ho v októbri 1944 Červená armáda. V roku 1999 bolo mesto ťažko poškodené bombardovaním vojskami NATO. NATO zničilo viaceré úrady, ako napr. budovu RTS - Srbský rozhlas (počas jej bombardovania zomrelo 16 technikov), viaceré nemocnice, Hotel Jugoslavija, najvyššiu budovu Srbska - vežu Ušće, vežu Avala TV a budovu čínskej ambasády.

## Charakter mesta

Budova srbského parlamentu
Ako jediné mesto s počtom obyvateľov nad 1 milión má Belehrad v Srbsku dominantné postavenie. Je hospodárskym, politickým a kultúrnym centrom štátu. Sú tu zastúpené takmer všetky odvetvia priemyslu, nachádza sa tu medzinárodné letisko a prístav na Dunaji. Mesto má mnoho vysokých škôl a dve univerzity (1863, 1975). Z Belehradu vedú diaľnice do Záhrebu, Nového Sadu a do Skopje. V meste je veľa sakrálnych pamiatok srbskej pravoslávnej cirkvi. Medzi najväčšie z nich patrí monument mesta Chrám svätého Sávu. Pozoruhodnou je pravoslávna Katedrála svätého Michala z 19. storočia vybudovaná v klasicistickom štýle, Chrám svätého Marka v srbsko-byzantskom štýle, Kostol svätého Alexandra Nevského v srbsko-byzantskom štýle, ale aj Chrám Svätej Trojice, ktorý patrí Ruskej pravoslávnej cirkvi.

## Demografické údaje

### Etnické zloženie

| Národnosť | Počet[chýba zdroj] | Podiel (%) |
| --- | --- | --- |
| Srbi  | 1 417 187 | 89,92 |
| Juhoslovania  | 22 161 | 1,41 |
| Čiernohorci  | 21 190 | 1,34 |
| Rómovia  | 19 191 | 1,22 |
| Chorváti  | 10 381 | 0,66 |
| Macedónci  | 8 372 | 0,53 |
| Gorani  | 3 340 | 0,21 |
| Slováci  |  2 199 | 0,14 |
| Slovinci  |  2 084 | 0,13 |
| iná |  | 4,44% |

### Náboženské zloženie

| Vyznanie | Počet[chýba zdroj] | Podiel (%) |
| --- | --- | --- |
| pravoslávni | 1 429 170 | 90,68 |
| moslimovia | 20 366 | 1,29 |
| rímski katolíci | 16 305 | 1,03 |
| protestanti  | 3 796 | 0,24 |
| bez vyznania | 47 349 | 3,00 |
| ateisti  | 23 240 | 1,47 |
| iné |  | 2,29 |

## Ekonomika

Budova Srbskej národnej banky na Námestí Slavija
Belehrad patrí k ekonomicky najvyspelejšej časti Srbska. Viac než 30 % HDP Srbska je produkovaných v Belehrade. 30 % zamestnanosti celej populácie Srbska spadá na Belehrad.

Počas 90. rokov 20. storočia bola ekonomika Belehradu ako aj Srbska ovplyvnená medzinárodným obchodným embargom. Hyperinflácia juhoslovanského dinára patrila k najväčším na svete a decimovala ekonómiu mesta. V Belehrade sa nachádza Srbská národná banka. Sídli tu aj viacero významných spoločností ako aerolinky Air Serbia, Telekom Srbija, Telenor Serbia, Delta Holding a iné. Množstvo zahraničných spoločností sa rozhodlo vybudovať svoje ústredie v Belehrade, patria k nim Japan Tobacco, Motorola, Microsoft, Philip Morris International, Société Générale, Coca-Cola Hellenic Bottling Company (CCHBC) a iné.

V septembri 2017 bola priemerná čistá mesačná mzda 47 220 srbských dinárov (t. j. okolo 398 Eur). Priemerná mzda v Belehrade a jeho blízkom okolí je 60 756 dinárov (t.j. cca. 511 Eur), čo je najvyššia vyplácaná mzda spomedzi všetkých okresov Srbska.

## Kultúra

Belehrad hostí viacero každoročných kultúrnych podujatí, festivalov akými sú: FEST – Belehradský filmový festival, BITEF (Belehradský divadelný festival), BELEF (Belehradský letný festival), BEMUS (Belehradský hudobný festival), Belehradský knižný veľtrh a Belehradský pivný festival. Nositeľ Nobelovej ceny za literatúru Ivo Andrić tu napísal jeho najvýznamnejšie dielo *Most na Drine*. K ďalším významným belehradským spisovateľom patria aj Branislav Nušić, Miloš Crnjanski, Borislav Pekić, Milorad Pavić a Meša Selimović. Väčšina srbského filmového priemyslu sa nachádza v Belehrade. Jedným z najznámejších je film ocenený v roku 1995 na cenách Palme d'Or s názvom Underground (Podzemie) od režiséra Emira Kusturicu.

Mesto bolo centrom srbskej hudobnej éry New Wave v 80.rokoch: hudobníci VIS Idoli, Ekatarina Velika a Šarlo Akrobata pochádzali z Belehradu. K ostatným význačným rockovým skupinám patria Riblja Čorba, Bajaga i Instruktori a iné. Počas 90. rokov bolo mesto hlavným centrom hudobného štýlu nazývaného turbofolk, k jeho najznámejším predstaviteľom patrila Ceca Ražnatovićová. Dnes je Belehrad centrom Srbskej hip-hopovej scény, pôsobia tu umelci ako Beogradski Sindikat, Škabo, Marčelo

Nachádza sa tu mnoho divadiel, popredné miesto majú Národné divadlo, Juhoslovanské dramatické divadlo, Belehradské dramatické divadlo, divadlo Zvezdara Teatar a Atelje 212 (Ateliér 212). V Belehrade sídli Srbská akadémia vedy a umenia ako aj Srbská národná knižnica.

V Belehrade sídli mnoho zahraničných kultúrnych inštitúcií: Instituto Cervantes, Goetheho inštitút a Institut Français sa všetky nachádzajú v centre mesta, v pešej zóne na Ulici Knez Mihailova. Ostatné kultúrne strediská v Belehrade sú American Corner, Rakúske kultúrne fórum (*Österreichischen Kulturforums*), British Council, Confucius Institute, Canadian Cultural Center, Taliansky kultúrny inštitút (*Istituto Italiano di Cultura*), Kultúrne centrum Islamskej republiky Irán a Ruské centrum vedy a umenia (*Российский центр науки и культуры*).

### Múzeá

Miroslavljevo Jevanđelje, stredoveký manuskript, ktorý sa nachádza v Srbskom národnom múzeu
Najvýznamnejším belehradským múzeum je Národné múzeum, založené v roku 1844. V múzeu sa nachádza vyše 400 000 exponátov, medzi nimi aj viacero mnoho zahraničných majstrovských diel. Známy stredoveký rukopis Miroslavljevo Jevanđelje (Miroslavov Gospel) patrí ku kolekcii v múzeu. Veľmi populárne je hlavne pre zahraničných turistov Vojenské múzeum. K exponátom v tomto múzeu patrí aj letecká stíhačka F-117 zostrelená juhoslovanskou armádou. Okrem nej sa nachádza v múzeu vyše 25 000 exponátov, ktoré siahajú až do Doby Rímskej ríše. Podobné je aj Juhoslovanské múzeum letectva v ktorom sa nachádza vyše 200 lietadiel. Nachádzajú sa tu aj exponáty lietadiel, ktoré nie sú dostupné inde na svete ako napríklad Fiat G.50. V múzeu sú vystavené aj lietadlá NATO a USA zostrelené v občianskej vojne.

Etnografické múzeum založené v roku 1901 v ktorom sa nachádza vyše 150 000 exponátov, ktoré zobrazujú dedinskú a mestskú kultúru na Balkáne, predovšetkým krajín bývalej Juhoslávie. Múzeum moderného umenia má kolekciu okolo 8540 diel vytvorených v Juhoslávii od roku 1900.

Nachádza sa tu múzeum Nikola Teslu. Bolo založené v roku 1952 a hostí osobné predmety vynálezcu. Nachádza sa tu vyše 160 000 originálnych dokumentov a okolo 5700 iných predmetov. Posledným významným belehradským múzeom je Múzeum Vuk a Dositej, kde sú zobrazené diela Vuka Stefanovića Karadžića a Dositeja Obradovića, reformátora srbskej literatúry a jazyka z 19. storočia a prvého ministra školstva. Pozoruhodným je aj Múzeum Afrického umenia, založené počas dní socialistickej solidarity s málo rozvinutými krajinami tretieho sveta.

### Vzdelanie

V Belehrade sa nachádzajú dve štátne a viacero súkromných vysokých škôl. Belehradská univerzita (Универзитет у Београду) bola založená v roku 1808 ako Hlavná akadémia. Patrí k najstarším centrám vzdelania v krajine (najstaršia je učiteľská škola v Subotici, od roku 1689). Na Belehradskej univerzite študuje vyše 70 000 študentov.

Je tu 195 základných škôl a 85 stredných škôl. Spomedzi základných škôl je tu 162 všeobecných, 14 špeciálnych, 15 umeleckých a 4 školy pre dospelých. Spomedzi škôl druhého stupňa je tu 51 odborných škôl, 21 gymnázií, 8 umeleckých a 5 špeciálnych škôl. Študuje tu vyše 230 000 žiakov, ktorých riadi 22 000 zamestnancov vo vyše 500 budov, ktoré kryjú vyše 1 100 000 m².

### Nočný život

Belehrad má povesť mesta, ktoré ponúka veľký výber pre nočný život, nachádza sa tu mnoho podnikov a klubov. Najznámejšie miesto pre nočný život sú loďky (tzv. *splavovi*) zakotvené na riekach Sáva a Dunaj, pri nábrežiach.

Nočný klub "Pleasure"
Víkendoví návštevníci, ktorí sem prichádzajú hlavne z Bosny a Hercegoviny, Chorvátska a Slovinska považujú Belehrad za väčšie stredisko nočného života ako mestá v ich krajinách, kvôli priateľskej atmosfére, množstve barov a klubov, lacným nápojom, bezproblémovému dorozumievaniu a menšej regulácii.

## Partnerské mestá

|  |  |
| --- | --- |
| * Buenos Aires, Argentína
* Coventry, Spojené kráľovstvo
* Chicago, USA
* Korfu, Grécko
* Láhaur, Pakistan
 | * Ľubľana, Slovinsko
* Peking, Čína
* Skopje, Severné Macedónsko
* Tel Aviv, Izrael
* Viedeň, Rakúsko
 |

## Šport

### Futbal

Štadión Rajko Mitić, domáci štadión Crvenej Zvezdy
* FK Partizan
* FK Crvena Zvezda
* FK Čukarički
* OFK Belehrad
* FK Rad
* FK Voždovac
* FK Bežanija
* FK BSK Borča
* FK Zemun
* FK Sinđelić Belehrad

### Basketbal

Zápas KK Partizan
* KK Partizan
* KK Crvena Zvezda
* KK FMP
* OKK Belehrad
* KK Beovuk 72
* KK Mladost Zemun

### Hádzaná

* KK Partizan
* KK Crvena zvezda

### Vodné pólo

* VK Partizan
* VK Crvena Zvezda
* VK Banjica
* VK Belehrad

## Osobnosti mesta

* Novak Đoković - tenista
* Ana Ivanovićová - tenistka
* Jelena Jankovićová - tenistka
* Mateja Kežman - futbalista
* Boris Pašanski - tenista
* Janko Tipsarević - tenista
* Vladimir Vermezović - futbalista a tréner
* Nemanja Vidić - futbalista
* Dušan Vlahović - futbalista
* Milorad Pavić - spisovateľ, historik

## Galéria

* Centrum Belehradu
* Chrám sv. Sávu
* Nočný pohľad na Chrám sv. Sávu
* Budova Srbskej akadémie vedy a umenia

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Belehrad**

## Externé odkazy

* Belehrad info Archivované 2006-01-14 na Wayback Machine
* Vremenska prognoza Belehrad Archivované 2008-03-18 na Wayback Machine