Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Oulu (mesto)

|  |
| --- |
| Oulu |
| Uleåborg |
| mesto |
|  |
|

|  |
| --- |
|  Erb  |

 |
| Krajina |  Fínsko |
| Provincia | Oulu |
| Kraj | Pohjois-Pohjanmaa |
|  |
| Rieka | Oulu |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 1 513,37 km² (151 337 ha) |
|  - súše | 1 410,13 km² (141 013 ha) |
|  - vody | 103,24 km² (10 324 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 137 370 (*30.6.2009*) |
|  - Fíni | 97,3 % |
|  - Švédi | 0,2 % |
|  - ostatní | 2,4 % |
| Hustota | 97,42 obyv./km² |
|  |
| Založenie | 1605 |
| Primátor | Päivi Laajala |
|  |
| Časové pásmo | VEČ (UTC+2) |
|  - letný čas | VELČ (UTC+3) |
|  |
|

 Poloha mesta v rámci Fínska
 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Oulu |
| **Webová stránka:**  www.oulu.ouka.fi |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Oulu** (švédsky: *Uleåborg*) je najväčšie mesto v severnom Fínsku. Leží na severovýchodnom pobreží Botnického zálivu Baltského mora pri ústí rieky Oulu v provincii Oulu. So svojimi 125 000 obyvateľmi sa po Turku a pred Lahti radí na šieste miesto medzi najväčšími mestami Fínska.

Mesto založil 8. augusta 1605 švédsky kráľ Karol IX.

Oulu bude v roku 2026 jedným z dvoch Európskych hlavných miest kultúry, spolu so slovenským Trenčínom.

## Osobnosti mesta

* Heikki A. Alikoski (\* 1912 – † 1997), astronóm
* Esa Pirnes (\* 1977) hokejista
* Jari Viuhkola (\* 1980), hokejista
* Mikael Granlund (\* 1992), hokejista

## Partnerské mestá

* Alta, Nórsko
* Archangeľsk, Rusko
* Boden, Švédsko
* Bursa, Turecko
* Halle, Nemecko
* Leverkusen, Nemecko
* Odesa, Ukrajina
* Siófok, Maďarsko

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Oulu**

## Externé odkazy

|  |  |
| --- | --- |
|  | Fínsky portál |

* Oficiálna stránka
# Slavenka Drakulićová

|  |
| --- |
| Slavenka Drakulićová |
|
Slavenka Drakulićová v roku 2016 |
| Osobné informácie |
| Narodenie | 04.07.19494. júl 1949 |
|   | Rijeka, Juhoslávia (dnes Chorvátsko) |
| Úmrtie | 20. jún 2026 (76 rokov) |
| Manžel | Richard Swartz |
| Dielo |
| Žánre | esej, román |
| Debut | Smrtni grijesi feminizma (1984) |
| Odkazy |
| Slavenka Drakulićová na slavenkadrakulic.com |
|  | Slavenka Drakulićová (multimediálne súbory na commons) |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Literárny portál  Biografický portál |

 |

**Slavenka Drakulićová** (\* 4. júl 1949, Rijeka – † 20. jún 2026) bola chorvátska spisovateľka. Zomrela 20. júna 2026 vo veku 76 rokov.

## Bibliografia

* *Smrtni grijesi feminizma* (eseje), Znanje, Zagreb, 1984.
* *Hologrami straha* (román), Grafički zavod Hrvatske, Zagreb, 1987., ISBN 86-399-0077-9
* *Mramorna koža* (román), Grafički zavod Hrvatske, Zagreb, 1989., ISBN 86-399-0221-6
* *How we survived communism and even laughed* (eseje), Hutchinson, London 1992.
* *The Balkan Express* (eseje) W.W. Norton, New York 1993.
* *Božanska glad* (román), Durieux, Zagreb 1995.
* *Cafe Europa* (eseje), Abacus, London 1996.
* *Kako smo preživjeli* (eseje), Feral Tribune, Split 1997.
* *Kao da me nema* (román), Feral Tribune, Split 1999.
* *Oni ne bi ni mrava zgazili* (eseje), Kultura & Rasvjeta, Split, 2003., ISBN 953-7075-17-6
* *Sabrani romani*, Profil, Zagreb, 2003.
* *Sabrani eseji*, Profil, Zagreb, 2005.
* *Tijelo njenog tijela*, Jutarnji list, Zagreb, 2006.
* *Frida ili o boli* (román), Profil,, Zagreb 2007.
* *Two underdogs and a cat* (eseje), Seagull Books . London, NY, Calcutta 2009.
* *Basne o komunizmu* (eseje), Profil, Zagreb, 2009.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Slavenka Drakulićová**

## Externé odkazy

* Oficiálny web (po chorvátsky) (po anglicky)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Slavenka Drakulić na chorvátskej Wikipédii.*
# Debata

*Slovo debata môže byť znamenať aj chat.*
**Debata** je rokovanie, výmena názorov, spravidla formalizované/-ná, o spornej téme a na vyššej úrovni (napríklad v parlamente).
# DDR

**DDR** môže znamenať:

* DDR SDRAM – typ počítačovej pamäte
* Nemecká demokratická republika – Deutsche Demokratische Republik
* Dance Dance Revolution – zvláštna počítačová hra s fyzickým pohybom
* Double data rate – typ prenosu počítačovej zbernice

Symbol rozcestia

*Toto je rozlišovacia stránka. Obsahuje odkazy na rozličné stránky, ktoré by mohli mať rovnaký názov.*

Ak ste sa sem dostali cez odkaz v článku, prosím, vráťte sa a opravte ho tak, aby odkazoval priamo na najvhodnejší význam.
# Noc dlhých nožov

O tzv. Slovenskej noci dlhých nožov pozri *Politický vývoj Slovenska od roku 1989#Ustanovujúca schôdza Národnej rady SR (1994).*
Hoci nemecká verejnosť nevyjadrovala znepokojenie v prípadoch keď boli aktivity SA namierené proti Židom, komunistom a socialistom, od roku 1934 nastala všeobecná obava ohľadne občianskych násilností páchaných touto organizáciou.
Ernst Röhm, hlavný predstaviteľ Sturmabteilungu, v Bavorsku (1934)
**Noc dlhých nožov** (po nem.  *Nacht der langen Messer* alebo *Operácia kolibrík*) bola akcia z 29. na 30. júna 1934, počas ktorej sa Adolf Hitler zbavil nepohodlných vodcov organizácie Sturmabteilung – SA (ľudovo prezývaní *hnedé košele*, podľa typických uniforiem), ktorá bola paramilitantnou vetvou NSDAP. Okrem členov SA sa Hitler zbavil aj nepohodlných protivníkov z oblasti politiky alebo cirkvi.

## Priebeh

SA malo už 2,5 miliónov príslušníkov a Ernst Röhm a niektorí vodcovia SA hovorili o nutnosti ďalšej, čisto socialistickej revolúcie. Navrhovali tiež, aby SS a SA podliehali jednotnému ministerstvu obrany, ktoré mal riadiť Röhm. Hitler dospel k záveru, že proti SA treba zasiahnuť. V noci z 29. na 30. júna a počas nasledujúceho víkendu dal zatknúť a popraviť najmenej 85 osôb, aj keď niektoré pramene hovoria až o stovkách alebo tisícoch ľudí. Presný počet obetí ostal štátnym tajomstvom a Hermann Göring nariadil spáliť všetky dokumenty súvisiace s akciou. Najpravdepodobnejší odhad je asi 200 ľudí. Počas noci dlhých nožov prebehla čistka aj v Hitlerovej strane NSDAP, v strane bolo popravených vyše tisíc prívržencov NSDAP. Po noci dlhých nožov sa chopili moci jednotky Schutzstaffel (SS) a tajná polícia - Geheime Staatspolizei (Gestapo), pod vedením generála polície Reinharda Heydricha sa budovala spravodajská služba NSDAP-SD.

## Dôsledky

V Nemecku nikto proti udalostiam neprotestoval, naopak mnohí ich privítali, napríklad dôstojnícky zbor. Umierajúci Hindenburg dokonca poslal Hitlerovi telegram: "*Zachránili ste nemecký národ pred veľkým nebezpečenstvom. Kto sa chce zapísať do dejín, musí vedieť preliať krv*".

Hitler následne (3. júla) legalizoval zásah vydaním *Zákona o opatreniach nutnej obrany štátu*, v ktorom ich označuje za opatrenia proti vlastizradným útokom. Neskôr propaganda tvrdila, že Röhm pripravoval puč. V dôsledku zásahu stratila SA politickú dôležitosť a vzrástla moc SS.

## Referencie

## Externé odkazy

* Zoznam obetí Noci dlhých nožov (anglicky)
# Srbčina

|  |
| --- |
| Srbčina (српски језик, srpski jezik) |
| Štáty | Srbsko, Čierna Hora, Chorvátsko, Bosna a Hercegovina |
| Región | Balkánsky polostrov |
| Počet hovoriacich | okolo 9 miliónov |
| Poradie | – |
| Klasifikácia | Indoeurópske jazyky
* Slovanské jazyky
	+ Južnoslovanské jazyky
		- Srbčina
 |
| Písmo | cyrilika, latinka |
| Postavenie |
| Úradný jazyk |  Srbsko  Bosna a Hercegovina  Čierna Hora
  Kosovo |
| Regulátor | Úrad pre štandardizáciu srbského jazyka |
| Jazykové kódy |
| ISO 639-1 | sr |
| ISO 639-2 | srp |
| ISO 639-3 | srp |
| Wikipédia |
| Adresa | sr.wikipedia.org |
| Pomenovanie | Википедија, слободна енциклопедија |
| Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Jazykový portál |

 |

|  |
| --- |
| Základné frázy jazyka *Srbčina* |
| Áno | Да (Da) |
| Nie | Не (Ne) |
| Možno | Можда (Možda) |
| Ahoj | Здраво (Zdravo) |
| Dovidenia | Довиђења (Doviđenja) |
| Ďakujem | Хвала (Hvala) |
| Prepáčte | Извините
(Izvinite) |
| Hovoríš po srbski? | Да ли говориш српски? (Da li govoriš srpski?) |
| Ľúbim Ťa | Волим те (Volim te) |
| Všeobecná deklarácia ľudských práv |
| „*Сва људска бића рађају се слободна и једнака у достојанству и правима. Она су обдарена разумом и свешћу и треба једни према другима да поступају у духу братства.*“ |

     Rozšírenie srbského jazyka
**Srbčina** (do roku 1940: *srbština*; srb. *srpski jezik* alebo *српски језик*) je slovanský jazyk, ktorý sa prevažne používa v Srbsku. Okrem toho má štatút menšinového jazyka v Chorvátsku a Severnom Macedónsku.

## Ako súčasť srbochorvátčiny

Srbčina bola do 90. rokov 20. storočia obyčajne chápaná ako spisovná varieta srbochorvátskeho jazyka používaná najmä Srbmi v Srbsku, Čiernej Hore, a v Bosne a Hercegovine.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Srbčina Wikislovník ponúka heslo **srbčina**
# Albánčina

|  |
| --- |
| Albánčina (Shqip) |
| Štáty | Albánsko, Kosovo, Srbsko, Čierna Hora, Severné Macedónsko, Grécko, Taliansko |
| Región | Južná Európa, Balkánsky polostrov |
| Počet hovoriacich | okolo 6 miliónov |
| Klasifikácia | Indoeurópske jazyky
* **Albánčina**
 |
| Písmo | latinka |
| Postavenie |
| Úradný jazyk |  Albánsko  Kosovo |
| Jazykové kódy |
| ISO 639-1 | sq |
| ISO 639-2 | alb (B) sqi (T) |
| ISO 639-3 | sqi |
| Wikipédia |
| Adresa | sq.wikipedia.org |
| Pomenovanie | Wikipedia, enciklopedia e lirë |
| Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Jazykový portál |

 |

Rozšírenie albánčiny
**Albánčina** (po albánsky *gjuha shqipe* - vyslov *ďuha šťipe*) je jazyk z indoeurópskej jazykovej rodiny, v ktorej vytvára samostatnú jazykovú vetvu. Hovorí ním viac ako 6 miliónov ľudí v Albánsku, Kosove, Grécku, Srbsku, Čiernej Hore a v iných častiach Balkánskeho polostrova.

## Pôvod albánčiny

V roku 1854 Franz Bopp dokázal, že albánčina patrí medzi indoeurópske jazyky. Najstaršia písomná pamiatka však pochádza až z 15. storočia, je preto ťažké presne určiť pôvod tohto jazyka. Slovná zásoba je silne romanizovaná s množstvom gréckych a slovanských prvkov. Podľa niektorých jazykovedcov je albánčina pokračovaním ilýrčiny, niektoré lexikálne zvláštnosti zasa poukazujú na súvislosť s tráčtinou a dáčtinou. Táto otázka má aj svoj politický podtext, z lingvistického hľadiska je však problém stále otvorený. Rumunský jazykovedec Sorin Paliga dokonca vyjadril názor, že ilýrčina a tráčtina si boli také blízke ako čeština a slovenčina.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Albánčina Wikislovník ponúka heslo **Albánčina**