Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Symbióza

**Symbióza** (z gréckeho *syn* ="s", *bio* ="život") znamená:

* v užšom zmysle: formu vzájomného vzťahu organizmov, spočívajúcu v obojstranne výhodnom spolužití v oblasti ochrany, výživy a podobne (dodáva sa, že organizmy musia žiť spolu, tzv. obligátny mutualizmus)
* v širšom zmysle: symbióza v užšom zmysle + aliancia + mutualizmus (vrátane trofobiózy a symfílie).
* v najširšom zmysle (zriedkavo): akýkoľvek (heterotypický) biosystém so vzájomnými vzťahmi medzi organizmami (rôzne formy vzťahov s rôznym stupňom výhodnosti alebo nevýhodnosti pre obe strany) – pozri vzájomné vzťahy medzi organizmami

V rámci symbiózy sa menší partner s jednoduchšou organizáciou (ak vôbec existuje) označuje ako **symbiont**.

## Rastliny a huby

Pri rastlinách ide spravidla o dopĺňanie chýbajúcej výživy. Je to forma heterotrofie.

V tejto forme symbiózy môžu žiť riasy, huby, prokaryoty a rastliny. Napríklad spolužitie pôdnych baktérií (*Bacterium radicicola*) a koreňov bôbovitých rastlín na koreňoch vytvárajú hľuzy, preto sa nazývajú hľuzkovité baktérie (viažu dusík). Tieto baktérie tvoria bielkoviny a majú využitie pri zelenom hnojení. Špecifické spôsoby symbiózy sú napríklad:

* lichenizmus
* mykoríza
* symbióza s baktériami rodu Rhizobium

## Živočíchy

Pri živočíchoch rozlišujeme dve formy

* ektosymbióza (jeden partner je mimo tela druhého partnera), patrí sem napríklad:
	+ opeľovacia symbióza medzi hmyzom/vtákmi/netopiermi a rastlinami
	+ zoochória (rozširovanie semien zvieratami)
	+ čistiaca symbióza (napr. medzi veľkými zvieratami a rybami)
	+ niektoré ochranné symbiózy, napr. medzi krabom pustovníkom (Eupagurus bernhardus) a Calliactis parasitica
	+ niektoré výživové symbiózy, napr. medzi trofobióza medzi mravcami a hmyzom cicajúcim rastlinné šťavy, pričom mravce konzumujú sladké výlučky tohto hmyzu a na oplátku tento hmyz ochraňujú pred prirodzeným nepriateľom
* endosymbióza (jeden partner – symbiont v podobe baktérie, prvoku, huby alebo riasy – je v tele druhého), napríklad:
	+ mnohé výživové symbiózy
	+ svetelná symbióza (bioluminiscencia)
	+ metabolická symbióza
	+ helotizmus

## Pozri aj

* Poloparazitizmus
* Mixotrofia

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Symbióza**
# Zelené riasy

*Pediastrum sp.* – príklad zelenej riasy
**Zelené riasy** (lat. *Chlorophyta*) sú veľkou skupinou rastlín, ktorá je tradične zaraďovaná medzi riasy. Zahrňujú široké spektrum organizmov od jednobunkových až po veľké druhy s diferencovanou stielkou. Sú predkami suchozemských rastlín s ktorými zdieľajú mnohé biochemické pochody, vrátane fotosyntézy.

## Fylogenéza zelených rias

Zelené riasy vznikli primárnou endosymbiózou eukaryotickej bunky so sinicou, ktorá umožnila ich autotrofiu.

Prvé fosílie, ktoré môžeme spoľahlivo zaradiť k zeleným riasam sú známe z kambria (existujú aj staršie fosílie, ktoré by mohli patriť zeleným riasam, ale ich zaradenie ja zatiaľ nejasné). V minulosti bola diverzita zelených rias oveľa väčšia, ako v súčasnosti. Najznámejším fosílnym taxónom sú *Dasycladales* z Ordoviku až Kriedy.

## Znaky zelených rias

Fotosyntetickými farbivami zelených rias (podobne ako u suchozemských rastlín) sú chlorofyly a a b, α- a β-karotény a xanthofyly. Chloroplasty majú dve membrány s tylakoidmi. Hlavnou zásobnou látkou je väčšinou škrob.
Bunková stena je celulózová, niekedy môže byť nahradená glykoproteínovou vrstvou, alebo môže chýbať.

Typická pre zelené riasy je prítomnosť dvoch rovnakých bičíkov. Pri mnohobunkových druhoch majú niekedy bičíky iba ich spóry.

Rozmnožovanie rias je v jednotlivých skupinách veľmi variabilné. Typické je striedanie pohlavnej a nepohlavnej generácie (*Rodozmena*).

## Ekológia

Mnohobunková zelená riasa z rodu *Cladofora*
Nachádzajú sa v moriach (hlavne v tropických), aj v sladkých vodách. V sladkých vodách sú dominantnou skupinou rias.

### Hospodársky význam

Druhy rodu *Chlorella* alebo *Dunaliella* sa niekedy používajú ako zdroj potravinárskych farbív alebo ako potrava pre ľudí alebo hospodárskych zvierat. Niektoré riasy sa často pestujú ako okrasné rastliny v akváriách.

## Systematické členenie

Toto členenie je podľa Systému živých organizmov používaného v slovenskej Wikipédii. V starých systémoch sa triedy Zynematophyceae (ako trieda Conjugatophyceae) aj Charophyceae zaraďovali medzi zelené riasy (preto sú nižšie uvedené).

* Vývojová línia Chlorophytae :
	+ Oddelenie Chlorophyta – zelené riasy
		- Trieda: Prasinophyceae
		- Trieda: Ulvophyceae
		- Trieda: Cladophorophyceae
		- Trieda: Bryopsidophyceae
		- Trieda: Dasycladophyceae
		- Trieda: Trentepohliophyceae
		- Trieda: Trebouxiophyceae
		- Trieda: Chlorophyceae – vlastné zelené riasy
* Vývojová línia Streptophytae
	+ Vývojová vetva Charophytae
		- Oddelenie Charophyta
			* ...
			* Trieda Zygnematophyceae (Conjugatophyceae) – spájavky
			* Trieda Charophyceae – chary
	+ ...

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Zelené riasy Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Zelené riasy**
# Kriticky ohrozený

Stupeň ohrozenia| Kategórie taxónov na červenej listine IUCN 3.1. Dostatočné údaje. |
| Vyhynutý |
| Vyhynutý – (EX) Vyhynutý vo voľnej prírode – (EW) |
| Ohrozený |
| Kriticky ohrozený – (CR) Ohrozený – (EN) Zraniteľný – (VU) |
| Najmenej ohrozený |
| Závislý od ochrany – (CD) Takmer ohrozený – (NT) Najmenej ohrozený – (LC) |
| **Pozri aj**

---

Červený zoznam IUCN Medzinárodná únia na ochranu prírody a prírodných zdrojov

---

 |
| z • d • u |

**Kriticky ohrozený** (skratka **CR**, z anglického *Critically Endangered*) je stupeň ohrozenia podľa červeného zoznamu IUCN. Ohrozené druhy čelia vysokému riziku vyhynutia v blízkej budúcnosti.

## Príklady

* somár africký
* gaviál

## Pozri aj

* Stupeň ohrozenia

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kriticky ohrožený druh na českej Wikipédii.*
# Mary Shelleyová

|  |
| --- |
| Mary Shelleyová |
|
anglická spisovateľka |
| Narodenie | 30. august 1797 Londýn, Spojené kráľovstvo |
| Úmrtie | 1. február 1851 (53 rokov) Londýn, Spojené kráľovstvo |
| Podpis |  |
| Odkazy |
| Projekt Gutenberg | Mary Shelleyová (plné texty diel autora) |
| Commons |  Mary Shelleyová |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Britský portál  Biografický portál |

 |

**Mary Wollstonecraftová Shelleyová** (rodená **Godwinová**) (\* 30. august 1797, Londýn, Spojené kráľovstvo – † 1. február 1851, tamže) bola anglická spisovateľka; manželka romantického spisovateľa Percy Bysshe Shelleyho.

## Životopis

Mary Shelleyová sa narodila v londýnskej štvrti Somers Town. Bola druhou dcérou slávnej feministickej učiteľky a spisovateľky Mary Wollstonecraftovej. Jej otec, William Godwin, bol slávny anarchistický filozof, románopisec, novinár a ateista. Matka Mary zomrela v horúčkach 10 dní po jej narodení.

## Tvorba

Preslávila sa hororovým vedecko-fantastickým románom Frankenstein, alebo Moderný Prometheus. Začala ho písať vo svojich 18 rokoch, ale londýnske vydavateľstvo zverejňovalo jej tvorbu anonymne. Jej meno sa na prebaloch kníh objavilo až na treťom revidovanom vydaní.

## Dielo

* 1818 – *Frankenstein alebo Moderný Prometheus* (*Frankenstein, or The Modern Prometheus*) hororový román o umelom stvorení človeka
* 1819 – *Mathilda*
* 1823 – *Valperga; or, The Life and Adventures of Castruccio, Prince of Lucca*
* 1826 – *Posledný muž* (The Last Man) – pravdepodobne prvé post-apokalyptické sci-fi
* 1830 – *The Fortunes of Perkin Warbeck*
* 1835 – *Lodore*
* 1837 – *Falkner*

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mary Shelleyová**
# James Bond

O iných významoch výrazu *James Bond* pozri *James Bond (rozlišovacia stránka)*.
Záber z múzea voskových figurín.
**James Bond** je fiktívna postava rovnomennej série kníh od Iana Fleminga a ich filmových spracovaní. James Bond je agent britskej tajnej služby MI6 pod číslom 007. Výnimkou sú filmy *Povolenie zabíjať* (*Licence to Kill*), *V tajnej službe Jej veličenstva* (*On Her Majesty's Secret Service*) a čiastočne aj *Nie je čas zomrieť* (*No Time to Die*), kde James Bond odíde z MI6 a koná na vlastnú päsť. V sérii filmov sa nám predstavia aj iní agenti sekcie 00, napríklad míting v bondovke *Thunderball*, misia v *Dych života* alebo akcie vo *Vyhliadka na smrť, Chobotnička* či *Zlaté oko*.

Celkovo sa táto postava objavila v štrnástich originálnych knihách Iana Fleminga, obrovskom množstve kníh iných autorov, ktorí túto postavu prevzali a v 25 „oficiálnych“ filmoch. V oficiálnych filmoch si zahralo agenta zatiaľ šesť hercov: Sean Connery, George Lazenby, Roger Moore, Timothy Dalton, Pierce Brosnan a Daniel Craig. Mimo oficiálnych dielov si ju skúsili David Niven, Peter Sellers či Barry Nelson.

## V našich končinách

* Film *Dych života* (*The Living Daylights*) sa odohráva okrem iného aj v Česko-Slovensku, konkrétne v ešte komunistickej Bratislave. V skutočnosti boli zábery Bratislavy natáčané vo viedenských uliciach, lebo vtedajší režim neumožnil filmárom natáčať vo Východnom bloku.
* Vo filme *Srdečné pozdravy z Ruska* úlohu šachistu Kronsteena (Vladek Sheybal) zastáva postava z Československa.
* Film *Casino Royale* s Craigom sa natáčal aj v Česku.
* Postavu jadrového fyzika Ladislava Kutzeho v *Thunderballe* si zahral český herec George Pravda.
* Natáčania filmu *Žiješ len dvakrát* sa zúčastnil aj Ján Werich, ktorému producent Saltzman ponúkol rolu hlavného zločinca Blofelda. Pre moc dobrácky typ herca nakoniec tvorcovia siahli pre Donalda Peasenca a Werichovi vyplatili dohodnutú zmluvu. No Wericha (zozadu) môžeme vidieť vo filme vtedy, keď Blofeld má na hlave vlasy, čo Pleasence nemal. Ide o pôvodné zábery, ktoré štáb neprekrútil s novým hercom. Werich sa natáčania v Londýne (Pinewood studios) zúčastnil 5 dní, no nakoniec na žiadosť režiséra Lewisa Gilberta a druhého producenta Broccoliho odstúpil. V oficiálnej správe sa písalo o hercovej chorobe, ktorá mu v tom čase neumožnila natáčať.

## Galéria

* 1. oficiálny James Bond
* 2. oficiálny James Bond
* 3. oficiálny James Bond
* 4. oficiálny James Bond
* 5. oficiálny James Bond
* 6. oficiálny James Bond

### Časová os

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **James Bond**

## Externé odkazy

|  |  |
| --- | --- |
|  | Filmový portál |

* Encyclopædia Britannica
* Encyclopædia Universalis
* Home 007
# Steffi Grafová

Olympijské zlato

Steffi Grafová|  |
| Krajina | Nemecko |
| Sídlo | Las Vegas, Nevada, USA |
| Dátum narodenia | 14.6.196914. jún 1969 (57 rokov) |
| Miesto narodenia | Mannheim, Západné Nemecko |
| Výška | 176 cm |
| Váha | 64 kg |
| Profesionál od | 1982 |
| Koniec kariéry | 1999 |
| Hrá | pravou rukou, jednoručný bekend |
| Peňažné výhry | 21 895 277 $ |
| Webstránka | steffi-graf.net |
| Dvojhra |
| Kariérny rekord | 900–115 |
| Turnaj víťazstvá | 107 |
| Najvyššia pozícia | 1 (17. august 1987) |
| Dvojhra na Grand Slame |
| Australian Open | **Víťazka** (1988, 1989, 1990, 1994) |
| French Open | **Víťazka** (1987, 1988, 1993, 1995, 1996, 1999) |
| Wimbledon | **Víťazka** (1988, 1989, 1991, 1992, 1993, 1995, 1996) |
| US Open | **Víťazka** (1988, 1989, 1993, 1995, 1996) |
| Štvorhra |
| Kariérny rekord | 173–72 |
| Turnaj víťazstvá | 11 |
| Najvyššia pozícia | 5 (21. november 1988) |
| Posledná aktualizácia: N/A. |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Tenisový portál  Biografický portál |

 |

**Steffi Grafová** (neprechýlene Steffi Graf; \* 14. jún 1969, Mannheim, Západné Nemecko) je bývalá nemecká profesionálna tenistka a bývalá svetová jednotka v ženskom tenisovom rebríčku WTA. Počas svojej profesionálnej kariéry sa jej podarilo vyhrať 107 turnajov WTA. V roku 1988 dokázala vyhrať kalendárny Grand Slam (výhra všetkých štyroch grandslamových turnajov v priebehu jedného kalendárneho roka). Je vydatá za bývalého amerického profesionálneho tenistu Andre Agassiho, s ktorým má syna a dcéru.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Steffi Grafová**

## Externé odkazy

* Oficiálny web (po anglicky)
* Steffi Grafová na stránke Women’s Tennis Association
* Steffi Grafová na stránkach ITF (po anglicky)
* Steffi Grafová na stránkach FED CUP (po anglicky)
# Mariánska priekopa

Poloha Mariánskej priekopy v západnej časti Tichého oceánu.
Poloha Mariánskej priekopy (vľavo dole) voči Mariánskym ostrovom.
**Mariánska priekopa** je jedna z hlbokomorských priekop Tichého oceánu. Leží pri Mariánskych ostrovoch. Je dlhá 2 550 km a široká priemerne 70 km.

Je známa tým, že sa v jej južnej časti nachádza Challengerská hlbočina, ktorá je najhlbším miestom zemského povrchu. Je hlboká medzi 10 850 a takmer 11 000 m, čiže najhlbšie miesto na Zemi je hlboké takmer 11 000 m. Podrobnosti o tejto hlbočine a najmä jej hĺbke sú uvedené v článku Challenger (hlbočina).

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mariánska priekopa**
# Momentové magnitúdo

**Momentové magnitúdo** alebo **momentové magnitudo** alebo **momentová magnitúda** (značka MW) je druh magnitúda.

Súhrn všetkých možných lokálnych magnitúd, najmä ak sú rozdelené na "stupne" podľa účinkov na zemský povrch, sa niekedy nazýva **stupnica momentového magnitúda/magnituda** či **momentová škála** (niekedy skracované **MMS** z angl. moment magnitude scale).

Momentové magnitúdo sa vypočítava takto:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
kde **M0** je seizmický moment vyjadrený vzťahom:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
* **A** je plocha porušenej časti zlomu
* **D** je priemerná hodnota výslednej diskontinuity.

Momentové magnitúdo bolo zavedené na prekonanie problému nepresnosti iných bežných magnitúd pri veľkých zemetraseniach, ktorá je spôsobená tým, že amplitúda seizmickej vlny s vlnovou dĺžkou menšou ako rozmery poruchovej časti zlomu sa s plochou poruchy (teda aj so zväčšujúcou sa energiou) nezväčšuje.

Meranie momentového magnitúda je v súčasnosti považované za presnejšie (najmä pre väčšie zemetrasenia) v porovnaní s lokálnym magnitúdom (tzv. Richterovou stupnicou).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Sviatok práce

|  |
| --- |
| Sviatok práce |
|
oslavy vo Viedni |
| Druh | kultúrny, komerčný |
| Dátum | 1. máj |
| Súvisí s | Robotnícke hnutie, Chicago |

**Sviatok práce** alebo **1. máj** je medzinárodný sviatok pracujúcich. Uznesenie o oslavách prijal ustanovujúci kongres II. internacionály roku 1889 v Paríži na pamäť všeobecného štrajku a masových demonštrácií chicagskych robotníkov, ktoré sa konali roku 1886 za osemhodinový pracovný čas. V roku 1886 sa všade v USA – od New Yorku po San Francisco – zdvihla vlna demonštrácií. Centrom boja bolo Chicago, do ktorého ulíc vyšlo 1. mája 40 000 štrajkujúcich. Štrajky pokračovali ešte dva dni, ale 3. mája využila polícia stretnutie štrajkujúcich so štrajkokazmi a začala paľbu do robotníkov, pričom šesť osôb bolo zabitých a päťdesiat ťažko ranených. Po krvavých udalostiach v Chicagu rozpútali úrady v celých USA štvanice proti robotníckemu hnutiu a masovo zatýkali.

Po vzniku Česko-Slovenska bol od roku 1919 1. máj vyhlásený za štátny sviatok. Prvomájové oslavy sa niesli v duchu boja proti nezamestnanosti a zhoršovaniu postavenia pracujúcich. V rokoch 1933 – 1938 vyjadrovali protest proti fašizmu a vojne. Prvomájové oslavy boli v období socializmu v Česko-Slovensku po vzore Sovietskeho zväzu spojené s prvomájovými sprievodmi s alegorickými vozmi.

## Referencie

## Pozri aj

* Dejiny pracovného času, Priemyselná revolúcia (cca 1760 – 1914)
# Tirana

O iných významoch výrazu *Tirana* pozri *Tirana (rozlišovacia stránka)*.

|  |
| --- |
| Tirana (Tiranë) |
| hlavné mesto |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Vlajka  |  Erb  |

 |
| Krajina |  Albánsko |
| Kraj | Tirana |
| Okres | Tirana |
|  |
| Rieka | Ishm |
|  |
| Nadmorská výška | 90 m n. m. |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 41,8 km² (4 180 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 618 431 (*2008*) |
| Hustota | 14 795 obyv./km² |
|  |
| Založenie | 1614 |
| Primátor | Edi Rama |
|  |
| Časové pásmo | CET |
|  - letný čas | CEST |
| PSČ | 1001 – 1028 |
|  |
|

 Poloha mesta v rámci Albánska
 |
| Wikimedia | © OpenStreetMap Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Tirana |
| **Webová stránka:**  www.tirana.gov.al |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Tirana** (po albánsky *Tiranë* alebo *Tirana*, grécky Τίρανα (Tirana), arumunsky Tirana) je hlavné a najväčšie mesto Albánska. Podľa oficiálnych údajov má 618 431 obyvateľov (2008) a hlavným mestom krajiny je od roku 1920, dovtedy túto funkciu plnil Drač (Durrës).

## Poloha a prírodné podmienky

klimadiagram Tirany
Tirana leží v strednom Albánsku pri rieke Ishm asi 25 km od pobrežia Jadranského mora, v nadmorskej výške cez 90 m. Na východ od mesta sa dvíha horský masív Dajtit (1 611 m), z južnej a západnej strany obkolesujú Tiranu vrchy a iba na sever a severozápad sa otvára rovina. Podnebie je subtropické stredomorské s dažďami v zime a suchým letom. Priemerná ročná teplota je 16 °C (7 °C v januári, 24 °C v júli), ročný úhrn zrážok sa pohybuje okolo 1 200 mm.

## Opis mesta

Uprostred mesta je veľké Skanderbegovo námestie s jeho sochou. Historická mešita zo 17. storočia bola v časoch ateizmu nefunkčná, ale nebola zbúraná. Medzi zaujímavosti patrí hodinová veža, budovy ministerstiev a budova národného múzea postavená za čias Hodžovho režimu. V meste je veľa nových mešít a kostolov, ktoré sú v ostrom kontraste s mauzóleom Envera Hodžu (v minulosti múzeum PPSH (albánskej komunistickej strany)), ktoré bolo postavené v 80. rokoch za 210 miliónov dolárov.

Do roku 1991 bola uzavretá veľká časť mesta, kde sa nachádzali vily komunistických funkcionárov. V meste je univerzita (1957) a univerzitný park, so sochou Envera Hodžu. Severozápadne od Tirany leží medzinárodné letisko Rinas, nesúce meno Matky Terezy.

Predmestia Tirany sú veľmi chudobné a nepripomínajú európske mesto. Hlavné cesty sú často prašné a plné dopravných kolapsov. Objekty západných firiem sú z dôvodu bezpečnosti oplotené.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tirana**

Panoramatický pohľad na Skanderbegovo námestie

## Externé odkazy

*  Archivované 2011-04-14 na Wayback Machine – oficiálne stránky mesta