Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tichomorská oblasť

Krajiny označené modrou farbou hraničia s pobrežím Tichého oceánu
**Tichomorská oblasť** je termín, ktorý veľmi široko a nejasne odkazuje na ostrovné oblasti Tichého oceánu. V širšom kontexte sa termín môže vzťahovať na všetky časti kontinentov susediacich s Tichým oceánom (Ázia, Amerika, Austrália; pozri tiež Ohnivý kruh), ako aj všetky ostrovy, ktoré v ňom ležia. V užšom kontexte odkazuje na ostrovy Oceánie.

## Krajiny v Tichomorskej oblasti

Nižšie je uvedený zoznam krajín, ktoré sa nachádzajú pozdĺž Tichého oceánu

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Východná Ázia
	+ Rusko
	+ Japonsko
	+ Kórejská ľudovodemokratická republika
	+ Kórejská republika
	+ Čína
		- Hongkong
		- Macao
	+ Taiwan
* Juhovýchodná Ázia
	+ Vietnam
	+ Kambodža
	+ Thajsko
	+ Malajzia
	+ Singapur
	+ Brunej
	+ Indonézia
	+ Filipíny
	+ Východný Timor
 | * Oceánia (Suverénne štáty)
	+ Austrália
	+ Palau
	+ Mikronézia
	+ Papua-Nová Guinea
	+ Šalamúnove ostrovy
	+ Nauru
	+ Marshallove ostrovy
	+ Vanuatu
	+ Nový Zéland
	+ Tuvalu
	+ Fidži
	+ Kiribati
	+ Tonga
	+ Samoa
	+ Niue
	+ Cookove ostrovy
 | * Oceánia (Závislé územia)
	+ Štáty a teritóriá Austrálie
		- Norfolkov ostrov
	+ Novozélandské kráľovstvo
		- Tokelau
	+ Zámorské Francúzsko
		- Nová Kaledónia
		- Wallis a Futuna
		- Francúzska Polynézia
	+ Zámorské územie Spojeného kráľovstva
		- Pitcairnove ostrovy
	+ Ostrovná oblasť Spojených štátov
		- Severné Mariány
		- Guam
		- Americká Samoa
	+ Spojené štáty
		- Havaj
	+ Čile
		- Veľkonočný ostrov
 | * Severná Amerika
	+ Kanada
	+ Spojené štáty
	+ Mexiko
* Stredná Amerika
	+ Guatemala
	+ Salvádor
	+ Honduras
	+ Nikaragua
	+ Kostarika
	+ Panama
* Južná Amerika
	+ Kolumbia
	+ Ekvádor
	+ Peru
	+ Chile
 |

## Obchod

Tiché more je domovom 29 z 50 najrušnejších kontajnerových prístavov na svete:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Kórejská republika
	+ Pusan (5. miesto)
* Japonsko
	+ Jokohama (36. miesto)
	+ Tokio (25. miesto)
	+ Nagoja (47. miesto)
	+ Kóbe (49. miesto)
* Taiwan
	+ Kaosiung (12. miesto)
* Hongkong
	+ Hongkong (3. miesto)
 | * Čína
	+ Šanghaj (1. miesto)
	+ Šenčen (4. miesto)
	+ Ningbo (6. miesto)
	+ Kanton (7. miesto)
	+ Čching-tao (8. miesto)
	+ Tchien-ťin (10. miesto)
	+ Xiamen (19. miesto)
	+ Ta-lien (21. miesto)
	+ Lianyungang (30. miesto)
	+ Yingkou (34. miesto)
 | * Filipíny
	+ Manila (37. miesto)
* Vietnam
	+ Saigon (28. miesto)
* Thajsko
	+ Laem Chabang (22. miesto)
* Malajzia
	+ Prístav Klang (13. miesto)
	+ Tanjung Pelepas (16. miesto)
* Singapur
	+ Singapur (2. miesto)
 | * Indonézia
	+ Jakarta (24. miesto)
	+ Surabaya (38. miesto)
* Kanada
	+ Vancouver (50. miesto)
* Spojené štáty
	+ Los Angeles (17. miesto)
	+ Long Beach (18. miesto)
	+ Seattle/Tacoma (48. miesto)
* Panama
	+ Balboa (43. miesto)
 |

## Referencie
# Sin-ťiang

|  |
| --- |
| **Ujgurská autonómna oblasť Sin-ťiang** |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Ujgurčina : | **شىنجاڭ ئۇيغۇر ئاپتونوم رايون** |
|  | Shinjang Uyghur Aptonom Rayoni |
| Čínsky : | **新疆维吾尔自治区** |
|  | Xīnjiāng Wéiwú'ěr Zìzhìqū |

 |
| Skratky: 新 (pinyin: Xīn) |
|  |
| **Pôvod mena** | 新 xīn - nové 疆 jiāng - teritórium "nové teritórium" |
| **Správna jednotka** | Autonómny región |
| **Hlavné mesto** | Urumči (Ürümqi) |
| **Úradné jazyky** | Mandarínčina Ujgurčina |
| **Provinčný tajomník** | Wang Lequan |
| **Guvernér** | Nur Bekri (努尔·白克力) |
| **Rozloha** | 1 660 001 km² (1.) |
| **Počet obyvateľov** (2004)  - hustota obyvateľstva | 19 630 000 (24.) 11,8 ob./km² (29.) |
| **HDP** (2007)  - na obyvateľa | ¥ 349,4 miliárd (25.) ¥ 16 860 (14.) |
| **HDI** (2005) | 0,757 (médium) (14.) |
| **Národnostné zloženie** (2000) | Ujguri - 45% Han - 41% Kazachovia - 7% Hui - 5% Kirgizi - 0.9% Mongoli - 0.8% Dongxiang - 0.3% Pamiris - 0.2% Xibe - 0.2% |
| **ISO 3166-2** | CN-65 |
| **Oficiálna webstránka**  (rôzne jazyky) |
| **Zdroj informácií pre počet obyvateľstva a HDP:**《中国统计年鉴—2005》 *China Statistical Yearbook 2005* ISBN 7503747382**Zdroj informácií pre národnostné rozloženie:**《2000年人口普查中国民族人口资料》 *Tabulation on nationalities of 2000 population census of China* ISBN 7105054255\* platné 31. decembra 2004 |

**Sin-ťiang** dlhý tvar **Ujgurská autonómna oblasť Sin-ťiang** (čín. 新疆; pchin-jin: *Xīnjiāng*) je Ujgurská autonómna oblasť Čínskej ľudovej republiky. Leží v severozápadnej Číne, v centre euroázijského kontinentu, a s rozlohou 1 660 000 km² je najväčšou provinciou Číny. Na západe a severe hraničí s ôsmimi štátmi: Mongolskom, Ruskom, Kazachstanom, Kirgizskom, Tadžikistanom, Afganistanom, Pakistanom a Indiou; hraničná čiara je 5 400 km dlhá.

Ide o územie bývalej separatistickej republiky Východný Turkestan.

Oblasť je obývaná početnou národnostnou menšinou Ujgurov (približne 9 miliónov obyvateľov), ich materinským jazykom je ujgurčina, stredoázijský jazyk altajského pôvodu.

## Geografia

Sin-ťiang je najväčšia autonómna oblasť Číny, zaberá viac ako šestiny celkovej rozlohy Číny. Vrchom Mount Tianshan je rozdelená na dve platne: Džungarská platňa je na severe a Tarimská platňa na juhu. Najnižší bod Sinťiangu je Turfanská preliačina, 155 metrov pod morom, ktorá je taktiež najnižším bodom celej Číny. Najvyšší bod je vrch K2, vysoký 8 611 metrov, ktorý sa nachádza na hranici s Kašmírom.

### Rieky

* Tarim

### Púšte

* Dzoosotyn Elisen
* Kumtag
* Taklamakan

### Veľké mestá

* Urumči
* Turfan
* Kašgar
* Kche-la-ma-i
* Š'-che-c'

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sin-ťiang**

## Zdroj

*Informácie v infoboxe sú sčasti alebo úplne prebrané z infoboxu článku Xinjiang zverejneného na anglickej Wikipédii.*
# Mobilizácia (vojenstvo)

**Mobilizácia** (z lat. *rozhýbanie*) je príprava armády, obyvateľstva alebo celého štátu (najmä ekonomiky) na vojnový konflikt príp. inú mimoriadnu udalosť, teda ich uvedenie do vojenskej pohotovosti. Najčastejšie zahŕňa najmä hromadné povolávanie veľkej časti (čiastočná mobilizácia) alebo všetkých vojakov (všeobecná mobilizácia) v zálohe do armády.

Mobilizuje sa armáda, logistika a ekonomika na zaistenie potrieb a zdrojov pre vedenie ozbrojeného boja.

## Pozri aj

* Všeobecná mobilizácia v roku 1938

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mobilizácia (vojenstvo)**
# Číňania

**Číňania** môžu byť:

* Chanovia
* Čung-chua min-cu (t.j. 56 Čínou oficiálne uznávaných národov žijúcich v Číne)
* všetci obyvatelia Číny, pozri Demografia Číny

Symbol rozcestia

*Toto je rozlišovacia stránka. Obsahuje odkazy na rozličné stránky, ktoré by mohli mať rovnaký názov.*

Ak ste sa sem dostali cez odkaz v článku, prosím, vráťte sa a opravte ho tak, aby odkazoval priamo na najvhodnejší význam.
# Charita

**Charita** (z latinského výrazu *caritas* = zľutovanie, zmilovanie) zvyčajne označuje dobrovoľné dobročinné akcie na pomoc trpiacim ľuďom, deťom, starým ľuďom, sociálne slabým, chorým a podobne. V praxi môže mať rôzne formy, počínajúc peňažitými aj vecnými darmi až po prácu vykonávanú zadarmo pre nejakú dobročinnú, humanitárnu či charitatívnu organizáciu.

## Pozri aj

* Filantrop
# Záväzok (právo)

**Záväzok** je dobrovoľné prijatie záväznosti voči spoločnosti alebo jednotlivcom. Prax vzájomných záväzkov (sľubov) má veľkú úlohu v živote spoločnosti.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Záväzok (právo) Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Záväzok (právo)**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Komik

Pouličný komik
**Komik** je herec, stvárňujúci postavu v predstavení, ktoré vzbudzuje veselosť, smiech, a zábavu.

Medzi komické žánre patria napríklad veselohra, komédia, groteska, humoreska alebo paródia.

## Slovenskí komici, humoristi a ľudoví zabávači

zoznam nie je úplný

* Ander z Košíc (Ján Pisančin)
* Oliver Andrásy
* Marián Čekovský
* Stano Dančiak
* František Dibarbora
* Jaroslav Filip
* Ján Grexa
* Oldo Hlaváček
* Mikuláš Horňák
* Róbert Jakab
* Róbert Kajzer
* Juraj Kemka
* Ivan Krajíček
* Milan Lasica
* Lukáš Latinák
* Zdeno Luknár
* Peter Marcin
* Milan Markovič
* Peter Meluš
* Marián Miezga
* Juraj Mokrý
* Majster N alias Jozef Nodžák
* Nácko zo Štiavnice alias Jozef Osvald
* Miroslav Noga
* Magda Paveleková
* Rasťo Piško
* Roman Pomajbo
* Jozef Pročko
* Stano Radič
* Július Satinský
* Štefan Skrúcaný
* Ján Snopko
* Strýc Francek ze Záhoria alias
* Strýco Marcin alias Milan Mlsna
* Strýco z Majcichova alias Jozef Hanúsek
* Sváko Ondro alias Ondrej Jariabek
* Stanislav Štepka
* Zuzana Tlučková
* Elena Vacvalová

## Pozri aj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Umelecký portál |

* stand-up comedy
* humor
* satira
* komédia
* smiech
* veselohra
* groteska
* paródia
* anekdota
* karikatúra
* zábava
# Vojvoda

Koruna vojvodu
**Vojvoda** je vysoký šľachtický titul, ktorý sa udeľoval na území Európy. Má v rôznych krajinách rôzny význam, umiestňuje sa nad veľkokniežaťom a pod veľkovojvodom.

Titul v iných jazykoch:

* po latinsky: *dux*
* po francúzsky: *duc*
* po nemecky: *Herzog*
* po anglicky: *Duke*
# Cch’

**Cch’** (čín. 詞, pchin-jin:  *cí*  - cch’) je žáner čínskych lyrických básní, ktorý sa v období dynastie Liang vytvoril na základne básní z Knihy piesní a ľudových piesní jüe-fu. V období dynastie Sung (960-1279) sa stali dominantným žánrom v poézii.

Piesne cch’ pôvodne patrili do prostredia profesionálnych speváčok zo zábavných štvrtí. Neskôr sa ale žáner stane literátskou tvorbou. Ich tématika je frivolná, sú milostné, roztúžené, melancholické, radovánky. Jazyk je blízky živej reči, mieša sa klasická čínština s paj-chua a slangom z nevestincov. Sladké texty boli písané zvláštnou formou na základe melódie, ku ktorej boli písané. Preto majú nepravidelnú formu a vo verši sa strieda rôzny počet slabík.

Básne sú rýmované, rozpadajú sa do slôh, uplatňujú sa kombinácie tónov. V období severnej dynastie Sung boli melódie, ku ktorým sa piesne písali, ešte známe, na konci dynastie však upadajú do zabudnutia a texty sa preto píšu ako vyplňovanie vzorcov. Nie je to teda skladanie cch’, ale vyplňovanie cch’. Už za dynastie Sung vzniká trend, že cch’ píšu neúspešní literáti, alebo tí, ktorí na vysokú literatúru rezignovali. Nízke žánre sa stali u literátov populárnymi. Forma sa stáva všeobecne známou a vyvíja sa na seriózny útvar. Témy sú buď hlboko osobné, napríklad spomienky na priateľov, vlastenecké (boj Sungov s barbarmi) alebo filozofické.

Najvýznamnejšími autormi poézie typu cch’ sú Su Š’ (známy aj ako Su Tung-pcho), Liou Jung, Li Čching-čao, Ou-jang Siou a Sin Čchi-ťi. Básne v žánri cch' písal aj Mao Ce-tung.

## Externé odkazy

* Song Ci Poetry
# Komunistická strana Číny

|  |
| --- |
| Komunistická strana Číny |
|  |
| Základné informácie |
| Založenie | 1. júl 1921 |
| Predseda | Si Ťin-pching |
| Poslancov | 2 157 |
| Ideológie | Komunizmus |
| Ďalšie informácie |
| Mládežnícka organizácia | Liga komunistickej mládeže |
| Sídlo | Čung-nan-chaj, Peking, Čína |
| Noviny | Ľudový denník |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Politický portál |

 |

**Komunistická strana Číny** (čín. 中国共产党 – Čung-kuo Kung-čchan-tang; pchin-jin: *Zhōngguó Gòngchǎndǎng*; skratka: 中共) je čínska politická strana. Bola založená roku 1921 v Šanghaji revolucionármi Čchen Tu-siou a Li Ta-čao. Od roku 1949, keď jej ozbrojené sily zvíťazili v občianskej vojne nad Nacionalistami, má rozhodujúcu úlohu pri riadení komunistickej Čínskej ľudovej republiky. Od roku 2012 je jej predsedom Si Ťin-pching. Počtom členov, ktorý presahuje 73 miliónov 360 tisíc, je Komunistická strana Číny najväčšia politická strana na svete.

## Vedenie strany

Stav po XIX. zjazde strany v októbri 2022:

* Generálny tajomník Ústredného výboru Komunistickej strany Číny:

Si Ťin-pching
* Členovia stáleho výboru politbyra ÚV KS Číny:

Si Ťin-pching
Li Čchiang
Cchaj Čchi
Ting Süe-siang
Wang Chu-ning
Čao Le-ťi
Li Si
* Členovia politbyra ÚV KS Číny:

Si Ťin-pching
Li Čchiang
Cchaj Čchi
Ting Süe-siang
Wang Chu-ning
Čao Le-ťi
Li Si
Ma Sing-žuej
Wang I
Jin Li
Š' Tchaj-feng
Liou Kuo-čung
Li Kan-ťie
Li Šu-lej
Li Chung-čung
Che Wej-tung
Che Li-feng
Čang Jou-sia
Čang Kuo-čching
Čchen Wen-čching
Čchen Ťi-ning
Čchen Min-er
Jen Ťia-ťün
Chuang Kchun-ming
* Tajomníci sekretariátu ÚV KS Číny:

Wang Chu-ning
Ting Süe-siang
Jang Siao-tu
Čchen Si
Kuo Šeng-kchun
Jou Čchüan
Chuang Kchun-ming
* Ústredná vojenská komisia KS Číny:

Predseda:
Si Ťin-pching
Podpredsedovia:
Čang Jou-sia
Členovia komisie:
Liou Čen-li
Čang Šeng-min
* Ústredná komisia pre kontrolu disciplíny Komunistickej strany Číny:

Tajomník komisie:
Li Si
Podtajomníci:
Liou Ťin-kuo
Čang Šeng-min
Siao Pchej
Jü Chung-čchiou
Fu Kchuej
Sun Sin-jang
Liou Süe-sin
Čang Fu-chaj
## Referencie

## Pozri aj

* Mao Ce-tung
* Čao C'-jang

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Komunistická strana Číny**

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Komunistická strana Číny na českej Wikipédii.*

## Externé odkazy

* oficiálna stránka (čínsky) ccponline.net Archivované 2005-07-02 na Wayback Machine
* Spravodaj strany Archivované 2007-06-13 na Wayback Machine (po anglicky)
* Stránky Ľudového denníku – novin vydávaných Komunistickou stranou Číny (po anglicky)
# Dychový nástroj

Erke
**Dychové nástroje** tvoria skupinu hudobných nástrojov, pri ktorých zvuk vzniká rozochvievaním vzduchového stĺpca. Výška tónu závisí od parametrov stĺpca, ktoré sa menia napríklad rôznym zakrývaním a odkrývaním dierok na nástroji.

## Delenie dychových nástrojov

Delenie nástrojov na drevené a plechové pochádza z histórie, dnes sa napr. priečna flauta alebo saxofón vyrábajú z kovu, hoci patria medzi drevené dychové nástroje.

* **drevené** - vzduch sa rozochvieva fúkaním hráča proti plátku (klarinet), hrane nástroja (zobcová flauta) alebo dierke (priečna flauta)
	+ zobcová flauta
	+ priečna flauta
	+ pikola
	+ klarinet
	+ hoboj
	+ fagot
	+ kontrafagot
	+ saxofón
	+ anglický roh
	+ ...

* **plechové** - využívajú rozochvievanie vzduchu ústami hráča na nátrubku
	+ trúbka
	+ lesný roh
	+ tuba
	+ pozauna alebo trombón
	+ ...

* ostatné - využívajú iné spôsoby vzniku zvuku
	+ akordeón
	+ ústna harmonika
	+ organ
	+ ...

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dychový nástroj**
# Paranoja

**Paranoja** (z starogr. para = popri, stranou, mimo, starogr. noeó = myslím, starogr. nous = myseľ) je jedným z ťažkých druhov psychózy, vyznačujúci sa bludmi, chorobnými predstavami ohrozenia a stihomamom. Všeobecne je tento pojem používaný aj pre nadmerné obavy o svoju osobu, spojené napríklad s konšpiračnými teóriami. Paranoik je napr. „presvedčený, že je svetovým vynálezcom alebo agentom s vysokým poslaním, no úrady mu bránia v jeho právach, takže sa musí donekonečna súdiť“. Bludné spracovanie reality sa vyskytuje aj u starých ľudí (senilné zmeny mozgu). Taktiež sa uňho objavuje manické a apatické správanie.

## Paranoja v psychiatrii

V psychiatrii bol termín paranoja prvýkrát použitý v roku 1883 psychiatrom Emilom Kraepelinom pre chorobnú ilúziu, v ktorej sa pacient cíti byť jedinečnou, vysoko dôležitou osobou. Emil Kraepelin vychádzal z pôvodnej gréckej náplne slova παράνοια (*paranoia*), ktoré označuje sústredenie sa na seba. Náplň tohto pojmu sa časom posunula skôr k popisu falošných predstav a obáv z prenasledovania, pretože obsah pôvodného pojmu bol príliš široký. Vzhľadom na tento posun nie je pojem paranoja používaný psychiatrami a psychológmi celkom jednotne.

Obyčajne sa termín paranoja používa pre

1. Predstavu človeka, že mu je ubližované, alebo že mu má niekto ublížiť.
2. Predstavu človeka, že niekto má záujem ublížiť špeciálne jemu.

### Príklady niektorých druhov paranoje v psychiatrii

* perzekučná paranoja = chorý sa bojí, že je prenasledovaný
* kverulantská paranoja = chorý sa domnieva, že ho ostatní nemajú radi – obviňuje ich, sťažuje sa, chce sa dohadovať
* žiarlivecká paranoja = chorobná žiarlivosť, niekedy vedie až k vražde alebo samovražde
* davová paranoja = posadnutosť tancom alebo rituálnymi obradmi

## Všeobecné chápanie paranoje

Vo všeobecnom povedomí je paranoja spojovaná skôr s:

* pocitom, že človek disponuje zvláštnymi silami a plní dôležitú úlohu
* presvedčenie o prenasledovaní mimozemšťanmi, tajnými službami, alebo démonmi
* konšpiračnými teóriami a predstavou, že svet je riadený temnými silami v pozadí
* pocitom ovladánia mozgu z vonkajšku
* pocitom, že je človek postavou v práve prečítanom románe
# Trsť obyčajná

|  |
| --- |
| Trsť obyčajná |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
(globálne) |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | rastliny (Vegetabilia) |
| **Podríša (subregnum)** | zelené (Viridiplantae, Chlorobionta) |
| **Vývojová línia** | cievnaté (Tracheophyta) |
| **Vývojová vetva** | semenné (Spermatophyta) |
| **Oddelenie** | krytosemenné rastliny (Angiospermae) |
| **Trieda (classis)** | jednoklíčnolistové (Monocotyledonopsida) |
| **Čeľaď (familia)** | lipnicovité (Poaceae) |
| **Rod (genus)** | trsť (Phragmites) |
| **Druh (species)** | trsť obyčajná (P. australis) |
 |
| Vedecký názov |
| *Phragmites australis* Cav. Trin. ex. Steud., 1841 |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Trsť obyčajná** (iné názvy: **trsť južná**, **trstina obyčajná**, **trsť** ; zastarano:*trstina obecná*, *rákos obecný*, *rákos*; lat. *Phragmites australis*; staršie: *Phragmites communis*, *Phragmites vulgaris*, *Arundo phragmites*) je jediný európsky druh z rodu trsť (zastarano: *rákos*; lat. *Phragmites*); patrí do čeľade lipnicovité. Je to vysoká trváca tráva.

Kvety tvoria červenohnedé husté strapce zložené z kláskov, otočené do jednej strany. Byle sú dlhé 1 – 4 (6) m, koreňové výhonky až 10 m. Má dutú stonku – steblo. Kvitne v júli až v septembri.

## Ekologické nároky a rozšírenie

Osídľuje slnečné, podmáčané a močaristé stanovišťa, často brehy stojatých vôd, vodných nádrží, rybníkov a brehov tečúcich vôd, potokov a kanálov. Obľubuje aj podmáčané polia. Kozmopolitný druh. Mimo Antarktídy ju možno nájsť na všetkých kontinentoch. Na Slovensku je bežným druhom.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Trsť obyčajná Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Trsť obyčajná**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Rákos obecný na českej Wikipédii.*
# Rottier

|  |
| --- |
| Rottier |
| obec |
|  |
| Štát |  Francúzsko |
| Región | Rhône-Alpes |
| Departement | Drôme |
| Obvod | Die |
| Kantón | La Motte-Chalancon |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Najvyšší bod |  |
|  - výška | 1 174 m n. m. |
| Najnižší bod |  |
|  - výška | 562 m n. m. |
|  |
| Rozloha | 8,54 km² (854 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 28 |
| Hustota | 3,28 obyv./km² |
|  |
| Časové pásmo | SEČ (UTC+1) |
|  - letný čas | SELČ (UTC+2) |
| PSČ | 26470 |
| INSEE | 26283 |
|  |
|

 Poloha obce Rottier
 |
| Wikimedia | © OpenStreetMap Interaktívna mapa obce  |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Rottier |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portály, ktorých súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál  Francúzsky portál |

 |
|  |

**Rottier** je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Drôme, v regióne Rhône-Alpes.

## Poloha

Obec má rozlohu 8,54 km². Najvyšší bod je položený 1 174 m n. m. a najnižší bod 562 m n. m.

## Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 28 (2011).

Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.

Zdroje: INSEE

## Referencie

## Pozri aj

* Zoznam obcí departementu Drôme

|  |  |
| --- | --- |
|  | Francúzsky portál |
# Chu Š’

|  |
| --- |
| Chu Š’ 胡適 |
| čínsky filozof, spisovateľ a diplomat |
|  |
| Narodenie | 17. december 1891 Šanghaj, dynastia Čching |
| Úmrtie | 24. február 1962 (70 rokov) Tchaj-pej, Taiwan |
| Alma mater | Cornell University Columbia University |
| Profesia | diplomat, profesor, novinár, politik, spisovateľ a filozof |
| Rodičia | Hu Chuan, Feng Shundi |
| Podpis |  |
| Odkazy |
| Commons |  Chu Š’ |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Chu Š’** (čín. 胡適, pchin-jin: *Hú Shì*, \* 17. december 1891, Šanghaj, Čína – † 24. február 1962, Tchaj-pej, Taiwan) bol čínsky politik, diplomat, filozof a spisovateľ. Bol šíriteľom liberalizmu a pragmatizmu v Číne. Na začiatku 20. rokov presadil v Číne používanie hovorovej čínštiny (paj-chua) v písanom prejave.

## Život

Už v mladosti sa naučil po anglicky a v roku 1910 odišiel študovať do Spojených štátov. Vyštudoval filozofiu na Cornellovej (1914) a Kolumbijskej univerzite (1917), kde bol žiakom slávneho pragmatika Johna Deweyho. Do Číny sa vrátil roku 1917 a začal učiť na Pekinskej národnej univerzite. Roku 1919 vydal svoju najvýznamnejšiu filozofickú prácu *Nástin dejín čínskej filozofie*.

Od roku 1917 plánoval tiež svoju jazykovú reformu, verejnosti ju predstavil v časopise *La Jeunesse*, kde sa prezentovali reformisti z Hnutia za novú kultúru. Podporil reformu aj literárnymi pokusmi, v roku 1920 napríklad vydal básnickú zbierku *Kniha experimentov*, celú písanú v paj-chua. V roku 1922 nakoniec vláda vyhlásila paj-chua za národný jazyk. Tá tak vytlačila klasickú čínštinu, zjednodušila výučbu písania, priblížila sa obyčajným ľuďom a ich reči a stala sa hlavným nástrojom boja s negramotnosťou v Číne.

Po roku 1919 sa začal viac angažovať v politike, bol predstaviteľom nacionalistického (protijaponského) Hnutia štvrtého mája, hlasno brojil proti marxizmu, ale po čase sa dostal do sporov aj s nacionalistami, ktorým jeho pragmatizmus a liberalizmus tiež nevyhovoval.

V rokoch 1938 – 1942 bol veľvyslancom vo Washingtone. Po roku 1945 bol rektorom Pekinskej národnej univerzity, avšak po uchopení moci komunistami musel odísť z krajiny. Žil najprv v New Yorku, neskôr na Taiwane, pre ktorý začal znovu pracovať ako diplomat, roku 1957 bol jeho zástupcom v OSN. V roku 1958 sa postavil na čelo taiwanskej akadémie vied (*Academia Sinica*), viedol ju až do svojej smrti v roku 1962.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chu Š’**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Chu Š’ na českej Wikipédii.*