# Ekonomika Hongkongu

Ekonomika Hongkongu|  |
| Mena | Hongkonský dolár (HKD) |
| Rozpočtový rok | Kalendárny rok |
| Obchodné organizácie | APEC, WTO, BRI, AIIB, a ďalšie |
| Štatistiky |
| Populácia |  7 527 500 (30. 6. 2025) |
| HDP | * $446,65 miliárd (2025)
 |
| HDP na obyvateľa | * $59 000 (2025)
 |
| HDP podľa sektorov | * poľnohospodárstvo: 0%
* priemysel: 1,1%
* energetika: 1,1%
* stavebníctvo: 4,6%
* služby: 93,6%
* (2024)
 |
| Inflácia | 1,2% (2025) |
| Index ľudského rozvoja | 0,955 (2023) |
| Nezamestnanosť | 3,8% (2025) |
| Hlavné odvetvia | finančné služby, logistika, zahraničný obchod |

**Ekonomika Hongkongu** je charakterizovaná vysokými príjmami, zameraním na služby, a otvoreným obchodným režimom. Hongkong je jedným z popredných globálnych finančných centier a jeho trhovú ekonomiku definujú nízke zdanenie a oddelenie od čínskej ekonomiky v rámci princípu „jedna krajina, dva systémy“. Hongkonská ekonomika je hlboko integrovaná do globálneho ako aj čínskeho hospodárstva, pričom externý obchod s tovarmi a službami výrazne presahuje hrubý domáci produkt. Financie, obchod, logistika a cestovný ruch tvoria základ jej štruktúry. Napriek nedávnym politickým a geopolitickým zmenám zostáva Hongkong kľúčovým centrom pre kapitálové toky, pre obchod s čínskym jüanom a pre regionálne sídla nadnárodných korporácií.

## Dejiny

Hongkong v 50.tych rokoch.
Súčasná ekonomika Hongkongu sa vyvinula z malého obchodného prístavu Britského impéria na jedného z „Ázijských tigrov“, spočiatku poháňaného ľahkým priemyslom a neskôr financiami a službami. Po druhej svetovej vojne pomohol prílev kapitálu a podnikateľov z pevninskej Číny premeniť kolóniu na priemyselné centrum zameranú na odvetvia náročné na pracovnú silu, predovšetkým v oblasti textilu, plastov, odevov a elektroniky. Od 70. rokov 20. storočia sa ľahký priemysel presúval do lacnejších lokalít v regióne. Od 80. rokov sa ekonomika čoraz viac preorientovala na služby, zatiaľ čo priemyselné firmy z Hongkongu presunuli veľkú časť svojej výrobnej základne do delty Perlovej rieky, čím vytvorili úzko integrovaný cezhraničný výrobný systém s južnou Čínou.

### Pozitívny neintervencionizmus

Filozofia ekonomickej politiky, ktorá stála za touto trajektóriou, sa bežne označuje ako pozitívny neintervencionizmus (positive non-interventionism). Táto doktrína bola sformulovaná na začiatku 70. rokov 20. storočia ministrom financií Sirom Philipom Haddon-Caveom a je spojená s praxou jeho predchodcu Johna Cowperthwaitea. Na rozdiel od aktívnej priemyselnej politiky v iných ázijských rozvojových štátoch zdôrazňovala vláda Hongkongu nízku priamu intervenciu do rozdeľovania zdrojov, pričom však poskytovala základnú infraštruktúru, predvídateľné právne prostredie, stabilnú menu a fiškálnu obozretnosť, zhrnuté v heslách ako „ big market, small government“ (veľký trh, malá vláda) a „market leads, government facilitates” (trh vedie, vláda uľahčuje). Tento prístup bol odôvodnený ako nástroj na maximalizáciu hospodárskeho rastu a ako stratégia riadenia pre nevolenú koloniálnu administratívu, ktorá sa spoliehala na politickú súdržnosť a ekonomickú výkonnosť pre svoju legitimitu.

V praxi pozitívny neintervencionizmus neznamenal absenciu štátnej aktivity, ale skôr selektívnu podporu fungovania trhu, vrátane rozsiahlych investícií do dopravy, verejného bývania a vzdelávania, v kombinácii s veľmi nízkymi sadzbami daní z príjmov a firemných daní a tradíciou rozpočtových prebytkov. Po odovzdaní Hongkongu Číne v roku 1997 zachovala vláda základné prvky voľného trhu, pričom sa ale opatrne rozširovali sociálne výdavky a prijímali proaktívnejšie kroky v oblastiach ako bývanie, inovácie a integrácia s čínskou ekonomikou, čo viedlo k postupného odklonu od čistej neintervenčnej doktríny. Pod nedávnymi vládami sa ekonomická politika zamerala na uľahčovanie nových rastových sektorov a prehlbovanie väzieb s oblasťou Greater Bay Area (deltou Perlovej rieky), pričom si zachovala obraz relatívne malého a efektívneho verejného sektora podľa medzinárodných štandardov.

## Sektorové členenie

Historický rast ekonomík Hongkongu, Číny a Taiwanu.
Sektorové zloženie ekonomiky Hongkongu je prevažne založené na službách, pričom financie, obchod, logistika, cestovný ruch a podnikateľské služby tvoria prevažnú väčšinu HDP a zamestnanosti. Podľa nedávnych údajov tvoria financie a poisťovníctvo, tovarová výmena, veľkoobchod a maloobchod, nehnuteľnosti a profesionálne služby spolu viac ako polovicu HDP, zatiaľ čo tradičné poľnohospodárstvo a výroba prispievajú len nepatrným podielom. Najmä finančný sektor zohráva neprimerane veľkú úlohu: Hongkong patrí medzi popredné medzinárodné bankové centrá na svete, hostí jednu z najväčších svetových búrz cenných papierov podľa trhovej kapitalizácie a slúži ako hlavná platforma pre klíring čínskych jüanov a emisiu dlhopisov.

Obchod a logistika zostávajú ústrednými piliermi, čo odráža štatút Hongkongu ako slobodného prístavu a rozvinutú dopravnú a prístavnú infraštruktúru. Mesto je významným reexportným centrom, pričom veľkú časť obchodu tvorí tovar pohybujúci sa medzi pevninskou Čínou a zvyškom sveta, podporovaný rozsiahlymi námornými, leteckými, logistickými a skladovými profesionálnymi službami. Cestovný ruch, maloobchod, stravovanie a súvisiace služby tiež výrazne prispievajú, historicky poháňané návštevníkmi z Číny a zo zahraničia, hoci tieto sektory sú citlivé na šoky, ako sú globálne poklesy, sociálne nepokoje a epidémie.

Makroekonomická výkonnosť Hongkongu v období po odovzdaní Číne bola poznačená cyklickou volatilitou uprostred externých šokov, ale aj relatívne vysokými príjmami a odolnosťou. Ekonomika prekonala udalosti vrátane ázijskej finančnej krízy, epidémie SARS, globálnej finančnej krízy a pandémie Covid-19, pričom poklesy boli nasledované oživeniami podporovanými silnými fiškálnymi rezervami, flexibilnými trhmi a sprostredkovateľskou úlohou mesta medzi Čínou a globálnym kapitálom. Nedávne oficiálne a súkromné prognózy naznačujú mierny rast v nízkych až stredných jednociferných číslach, podporovaný spotrebou, oživením prichádzajúceho cestovného ruchu a politickými snahami o rozvoj nových sektorov, ako sú fintech, zelené financie a biotechnológie.

## Medzinárodná pozícia

Hongkong je spojený so širším svetom vďaka svojej otvorenej, externe orientovanej ekonomike, ktorá funguje ako samostatné colné územie a separátna finančná jurisdikcia od pevninskej Číny v rámci princípu „jedna krajina, dva systémy“. Udržiava liberálny obchodný režim s nulovými clami na väčšinu dovozov, bez devízových kontrol a silným právnym rámcom pre investície a zdaňovanie. Hongkong slúži aj ako prostredník pre priame zahraničné investície do Číny, a naopak, mnoho čínskych firiem investuje vo svete cez svoje hongkonské pobočky. Zároveň je ekonomický osud Hongkongu úzko spätý s vývojom čínskej ekonomiky a politiky, pričom integračné iniciatívy, ako je plán rozvoja oblasti Greater Bay Area, zahŕňajúcej Kuang-tung-Hongkong-Macao, sa snažia začleniť Hongkong do väčšieho regionálneho ekonomického klastra. Medzinárodné hodnotenia ekonomického modelu Hongkongu sa menia, keďže politické a právne zmeny ovplyvnili vnímanie inštitucionálnej autonómie, právneho štátu a podnikateľského prostredia. Osobitná autonómna oblasť bola indexmi ako *Free Market Index* kedysi dôsledne radená medzi „najslobodnejšie ekonomiky“, dnes však jej hodnotenia a sentiment investorov klesajú, keďže zahraničné vlády upravujú svoje zaobchádzanie so špeciálnym štatútom Hongkongu v oblastiach ako kontrola vývozu a clá. Napriek tomu si veľké finančné inštitúcie, nadnárodné korporácie a čínske firmy v meste naďalej udržiavajú značné operácie, profitujúc z jeho hlbokých kapitálových trhov, právnych a profesionálnych služieb a úlohy sprostredkovateľa medzi globálnymi a čínskymi finančnými systémami.

## Triády a nelegálne aktivity

Hongkong v noci.
Popri formálnej ekonomike bol Hongkong dlho spájaný s triádami a rôznymi formami nezákonnej ekonomickej činnosti, od narkotík a hazardných hier po vydieračstvo a pašovanie, najmä v skorších desaťročiach. Hoci dlhodobé kampane orgánov činných v trestnom konaní a posilnenie inštitúcií výrazne obmedzili otvorený organizovaný zločin v hlavnom prúde ekonomického života, pozícia Hongkongu ako hlavného finančného a logistického centra v kombinácii s vysokými objemami cezhraničných tokov prináša riziká prania špinavých peňazí spojených s podvodmi, obchodovaním s drogami, korupciou a daňovými únikmi, čo si vyžaduje rozsiahly režim boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Súčasné analýzy zdôrazňujú, že sofistikované syndikáty a zahraniční aktéri využívajú finančný systém Hongkongu, schránkové spoločnosti a prevádzkovateľov peňažných služieb na presmerovanie nezákonných prostriedkov, čo posilňuje medzinárodnú kontrolu regulačných a donucovacích kapacít územia.

Analytici a sankčné orgány poukazujú na rastúcu úlohu Hongkongu pri uľahčovaní obchádzania sankcií a nezákonných financií, najmä v súvislosti s jurisdikciami pod medzinárodnými obmedzeniami. Správy zdokumentovali používanie spoločností spojených s Hongkongom na činnosti, ako sú preklady z lode na loď, obstarávanie technológií dvojakého použitia a vytváranie komplexných korporátnych štruktúr na zastieranie skutočného vlastníctva, čo vyvoláva obavy z reputačných a regulačných rizík pre štatút mesta ako finančného centra. Vláda Hongkongu reagovala pravidelnými aktualizáciami svojich hodnotení rizík, posilnením due diligence a spoluprácou s medzinárodnými orgánmi stanovujúcimi štandardy v snahe obhájiť svoj otvorený finančný model.

## Referencie