Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Če-ťiang

|  |
| --- |
| **Če-ťiang** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
| Čínsky : | **浙江省** |
|  | Zhèjiāng Shěng |

 |
| Skratky: 浙 (pinyin: Zhè) |
|  |
| **Pôvod mena** | staré meno rieky Qiantang |
| **Správna jednotka** | Provincia |
| **Hlavné mesto** | Chang-čou |
| **Úradné jazyky** | Mandarínčina  |
| **Provinčný tajomník** | Zhao Hongzhu |
| **Guvernér** | Lu Zushan |
| **Rozloha** | 101 800 km² (25.) |
| **Počet obyvateľov** (2004)  - hustota obyvateľstva | 47 200 000 (11.) 464 ob./km² (8.) |
| **HDP** (2007)  - na obyvateľa | ¥ 1,86 biliónov (4.) ¥ 37 128 (4.) |
| **HDI** (2005) | 0,817 (vysoký) (4.) |
| **Národnostné zloženie** (2000) | Han - 99.2% She - 0.4% |
| **ISO 3166-2** | CN-33 |
| **Oficiálna webstránka**  (čínsky, anglicky, japonsky) |
| **Zdroj informácií pre počet obyvateľstva a HDP:**《中国统计年鉴—2005》 *China Statistical Yearbook 2005* ISBN 7503747382**Zdroj informácií pre národnostné rozloženie:**《2000年人口普查中国民族人口资料》 *Tabulation on nationalities of 2000 population census of China* ISBN 7105054255\* platné 31. decembra 2004 |

**Če-ťiang** (čín. 浙江省; pchin-jin: *Zhèjiāng*) je provincia Čínskej ľudovej republiky. Leží na juhovýchode krajiny. Správnym strediskom je Chang-čou.

## Zemepisné podmienky

### Poloha

Provincia Če-ťiang sa nachádza na pobreží Východočínskeho mora na juh od delty rieky Jang-c’-ťiang. Na severu susedí s provinciou Ťiang-su a centrálne spravovaným mestom na úrovni provincie Šanghajom, na severozápade s provinciou An-chuej na západe s provinciou Ťiang-si, na juhu s provinciou Fu-ťien.

## Administratívne členenie

Provincia je zložená z 11 mestských prefektúr:

|  |  |
| --- | --- |
| * Čchü-šou (čín. 衢州市)
* Čou-šan (čín. 舟山市)
* Chang-čou (čín. 杭州市)
* Chu-čou (čín. 湖州市)
* Li-šuej (čín. 丽水市)
* Ning-po (čín. 宁波市)
 | * Šao-sing (čín. 绍兴市)
* Tchaj-čou (čín. 台州市)
* Ťia-sing (čín. 嘉兴市)
* Ťin-chua (čín. 金华市)
* Wen-čou (čín. 温州市)
 |

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Če-ťiang**

## Zdroj

* *Informácie v infoboxe sú sčasti alebo úplne prebrané z infoboxu článku Zhejiang zverejneného na anglickej Wikipédii.*
# Čunking

|  |
| --- |
| Čunking |
| 重庆 |
| mesto |
|  |
| Štát |  Čína |
|  |
| Nadmorská výška | 435 m n. m. |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 82 300 km² (8 230 000 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 28 846 170 (*2010*) |
| Hustota | 350,5 obyv./km² |
|  |
| Starosta | Wang Chung-jü |
|  |
| PSČ | **4000**00 - **4099**00 |
|  |
|

 Poloha mesta na mape Číny

 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Category:Chongqing |
| **Webová stránka:**   |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Čunking** (normovaný slovenský názov) alebo **Čchung-čching** (čín. 重慶, pchin-jin: *Chóngqìng*, anglicky *Chongqing*) je jedno zo štyroch miest pod ústrednou správou v Čínskej ľudovej republike. Leží na hornom toku rieky Jang-c'-ťiang. K novembru 2010 mal 28 846 200 obyvateľov, čo z neho robí najľudnatejšie čínske mesto. Zahŕňa rozsiahle vidiecke oblasti. Vlastné mestské osídlenie má okolo 6-7 miliónov ľudí, oveľa menej než Šanghaj s 20 miliónmi ľudí žijúcich v urbanizovaných oblastiach. Priemerná hustota zaľudnenia je preto len 350 obyvateľov na km², štyrikrát menšia ako napr. Bratislavy.
Čchung-čching je najväčšie mesto na svete bez prefektúr.

Status priamo spravovaného mesta Čunking získal 14. mája 1997, dovtedy bol ako subprovinčné mesto súčasťou provincie S'-čchuan. Administratívne sa Čunking delí na 19 mestských obvodov, 15 okresov a 4 autonómne okresy.

Je významným kultúrnym a historickým centrom S'-čchuanu, strediskom priemyslu a dopravnou križovatkou. V rokoch čínsko-japonskej vojny (1937 – 1945) bol hlavným mestom Čínskej republiky. Významné je Múzeum Troch tiesňav.

Mesto má vlastný mestský strom - figovník (*Ficus lacor*) a mestskú kvetinu kaméliu japonskú (*Camellia japonica*).

Most Čchao-tchien men čchang-ťiang ta-čchiao, ktorý sa tu nachádza, má najdlhšie rozpätie oblúkového mosta na svete. Súčasťou tunajšieho metra je aj most *Čchung-čching cchaj-ťia ťia-ling ťiang ta-čchiao*, ktorý je najvyšším mostom metra na svete.

## Etymológia

Názov mesta Čchung-čching pozostáva zo slov 重 *čchung* (čo znamená "znovu, opätovne") a 庆 *čching* (čo znamená "slávnosť, oslavovať"). Dohromady názov znamená doslova "Opakujúca sa slávnosť".

## Partnerské mestá

* Asuán, Egypt
* Brisbane, Austrália
* Düsseldorf, Nemecko
* Hirošima, Japonsko
* Leicester, Spojené kráľovstvo
* Širáz, Irán
* Seattle, USA
* Toronto, Kanada
* Toulouse, Francúzsko
* Voronež, Rusko

## Poštové známky

V tomto vtedy najväčšom meste čínskej provincie S'-čchuan bola francúzska pošta. Vtedajšie indočínske poštové úrady tu používali v rokoch 1903 až 1922 známky Francúzskej Indočíny s pretlačami TCHONGKING alebo TCH'ONG K'ING. Bolo vydaných 67 pretlačovacích provizórií.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Čunking**

## Externé odkazy

* Múzeum Troch tiesňav v Chung-čching (česky)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Čchung-čching na českej Wikipédii.*
# Mandžuovia

**Mandžuovia** je národnosť historicky pochádzajúca z Mandžuska, dnes prevažne žijúca v severnej Číne. V Číne tvoria 0,9% celkovej čínskej populácie. Ich pôvodný jazyk (mandžuština) patrí do mandžusko-tunguzskej vetvy altajskej rodiny, dnes je však používaný len v niektorých vidieckych oblastiach malou skupinou starých ľudí. Mandžuov v súčasnosti značne asimilovali Číňania, ktorým mandžuská dynastia Čching v rokoch 1644-1912 na vlastnom území vládla.

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Mandžuové na českej Wikipédii.*
# The New York Times

Logo
Titulná strana novín z roku 1918
The New York Times sú populárne americké noviny vydávané v New Yorku. Noviny vlastní spoločnosť The New York Times Company, ktorá vlastní aj ďalších 15 novín. Boli založené v roku 1851 Henry Jarvis Raymondom a Georgeom Jonesom.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **The New York Times**

## Externé odkazy

* oficiálna stránka (po anglicky)
# Los Angeles Times

|  |
| --- |
| *Los Angeles Times* |
|  *Logo novín*

---

 |
| Základné informácie |
| Typ | Denník |
| Formát | Denník |
| Vydavateľ | Eddy Hartenstein |
| Šéfredaktor | Russ Stanton |
| Založenie | 4. december 1881 |
| Jazyk | Angličtina |
| Náklad | 572 998 denne |
| ISSN | 0458-3035  |
| Kontaktné údaje |
| Adresa | 202 West 1st Street Los Angeles, Kalifornia 90012 |
| Web | latimes.com |

**Los Angeles Times** alebo skrátene **LA Times** je novinový denník, ktorý vychádza od roku 1881 v kalifornskom meste Los Angeles. V roku 2008 boli noviny Los Angeles Times vyhlásené za druhý najväčší denník vydávaný na území USA, ktorého denný náklad v tomto roku bol 773 884 výtlačkov, nedeľný špeciál dosiahol náklad 1 101 981 výtlačkov. Los Angeles Times získali počas svojej existencie niekoľko Pulitzerových cien tak v kategórii reportáž, ako aj v kategórii fotografia. Súčasným vlastníkom denníka je spoločnosť Tribune Company, pričom hlavným šéfredaktorom je Russ Stanton.

## Referencie

## Externé odkazy

* Oficiálna webstránka (kvôli GDPR zablokovaný prístup z celej EÚ)
* Tribune Company

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Los Angeles Times na českej Wikipédii.*
# Afganská islamská republika

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Afganská islamská republika *Džumhúríji Islámíji Afghánistán*(daríjsky)*Da Afghánistán Islámí Džumhúríjat*(paštsky) جمهوری اسلامی افغانستان د افغانستان اسلامي جمهوریت**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **2004 – 2021** |  → |

|  |  |
| --- | --- |
|  vlajka |  znak |

 |
| **Hymna:قلعه اسلام قلب اسیا (Pevnosť Islamu, srdce Ázie) (2004–2006) سرود ملی (Národná hymna) (2004-2021)* |
| **Motto:لا إله إلا الله، محمد رسول الله* (Nie je božstva okrem Boha a Mohammed je prorokom božím) |
| **Geografia**

|  |
| --- |
|  |

 |
| Hlavné mesto | Kábul |
| Rozloha | 652 864 km²  |
| Najvyšší bod | Nošak  |
| Najdlhšia rieka | Hilmand  |
| **Obyvateľstvo** |
| Počet obyvateľov | 38 972 230 (2020) |
| Národnostné zloženie | 42 % Paštuni, 27 % Tadžici, 9 % Hazárovia, 9 % Uzbeci, 4 % Aimakovia, 3 % Turkméni, 6 % ostatní |
| Jazyky | paštčina, daríjčina |
| Náboženstvo | 90 % Sunnitský islam, 9,7 % Šiitský islam, 0,3 % iné |
| **Štátny útvar** |
| Štátne zriadenie | unitárna prezidentská islamská republika |
| Vznik | 8. decembra 2004 |
| Zánik | 15. augusta 2021 – Pád Kábulu |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Predchádzajúce štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Prechodný islamský štát Afganistan |

 | **Nástupnícke štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Afganský islamský emirát |

 |

 |

**Afganská islamská republika** bol dlhý tvar názvu štátu Afganistan v rokoch 2004 až 2021. Nahradil Prechodný islamský štát Afganistan. V auguste 2021 krajinu znova dobylo hnutie Taliban, ktoré na území Afganistanu vyhlásilo islamský emirát.

## Dejiny

Po páde vlády Talibanu v roku 2001 krajinu chvíľu riadila dočasná vláda, až kým 9. októbra 2004 neprebehli prezidentské voľby. Prezidentom sa stal Hámid Karzaj, ktorý krajine vládol do roku 2014, keď bol nahradený Ashrafom Ghanim. [chýba zdroj]

Počas celej existencie republiky boli v štáte prítomné ozbrojené sily krajín NATO, hlavne USA, ktoré mali za úlohu chrániť novozaloženú republiku pred Talibanom a taktiež pomôcť pri výcviku novej afganskej armády. [chýba zdroj]

### Kolaps

14. apríla 2021 generálny tajomník NATO Jens Stoltenberg vyhlásil, že aliancia začne 1. mája z územia Afganistanu svoje vojská sťahovať. Taliban na toto zareagoval ofenzívou a už 15. augusta vojská Talibanu vtrhli do Kábulu, kde prevzali moc a 19. augusta vyhlásili obnovenie Afganského islamského emirátu.

## Referencie
# 907

|  |
| --- |
| **Roky:** 902 903 904 905 906 – **907** – 908 909 910 911 912 |
| **Desaťročia:** 90. roky – **0. roky 10. storočia** – 10. roky |
| **Storočia:** 9. storočie – **10. storočie** – 11. storočie |
| **Slovensko:**
902
903
904
905
906 –
**907** –
908
909
910
911
912

---

**Rok 907 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Udalosti

* zánik Veľkej Moravy
* 1. písomná zmienka o Bratislave
* starí Maďari porazili vojsko bavorského vojvodu Luitpolda v bitke pri Brezalauspurchu (Bratislave)

## Úmrtia

* Boris I., prvý kresťanský bulharský cár