# Striebro

Toto je článok o chemickom prvku. O rovnomennom mineráli pozri *striebro (minerál).*

| Striebro (argentum) |
| --- |
|

|  |
| --- |
| paládium ← striebro → kadmium |
| Cu ↑ Ag ↓ Au |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 47 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

 |
| Periodická tabuľka |
| 5. perióda, 11. skupina, blok d
 |
| prechodné prvky, kovy
 |

 |
| Vzhľad |
| strieborný kov |
|  |
| Atómové vlastnosti |
| Atómová hmotnosť | 107,8682 g·mol−1 |
| Elektrónová konfigurácia | [Kr] 4d10 5s1 |
| Atómový polomer | 144 pm |
| Kovalentný polomer | 145 pm |
| Kovový polomer | 144 pm |
| Van der Waalsov pol. | 172 pm |
| Iónový polomer pre: Ag+ | 126 pm |
| Chemické vlastnosti |
| Elektronegativita | 1,93 (podľa Paulinga) |
| Ionizačná energia(e) | 1: 731,0 kJ.mol−1 2: 2 070 kJ.mol−1 3: 3 361 kJ.mol−1 |
| Oxidačné číslo(a) | **I**, II, III |
| Št. potenciál (Ag+/Ag) | 0,799 V |
| Fyzikálne vlastnosti (za norm. podmienok) |
| Skupenstvo | pevné |
| Hustota | 10,49 kg·dm−3 |
| Hustota kvapaliny (pri 1 234,93 K) | 9,320 kg·dm−3 |
| Teplota topenia | 1 234,93 K (961,78 °C) |
| Teplota varu | 2 435 K (2 161,85 °C) |
| Sk. teplo topenia | 11,28 kJ·mol−1 |
| Sk. teplo varu | 250,58 kJ·mol−1 |
| Tepelná kapacita | 25,350 J·mol−1·K−1 |
|

Tlak pary| p(Pa) | 1 | 10 | 100 | 1 k | 10 k | 100 k |
| pri T(K) | 1 283 | 1 413 | 1 575 | 1 782 | 2 055 | 2 433 |

 |
| Iné |
| Kryštálová sústava | kubická, plošne centrovaná |
| Magnetizmus | diamagnetický |
| Elektrický odpor | 15,87 nΩ·m |
| Tep. vodivosť | 429 W·m−1·K−1 |
| Tep. rozťažnosť | 18,9 µm·m−1·K−1 |
| Youngov modul | 83 GPa |
| Pružnosť v šmyku | 30 GPa |
| Objemová pružnosť | 100 GPa |
| Poissonovo č. | 0,37 |
| Tvrdosť (Mohs) | 2,5 |
| Tvrdosť (Brinell) | 24,5 MPa |
| Reg. číslo CAS | 7440-22-4 |
| Izotop(y) (vybrané) |
|

| Izotop | Výskyt | t1/2 | Rr | Er (MeV) | Pr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  105Ag | synt. | 41,2 d. | ε | - | 105Pd |
|  | synt. |   | γ | 0,344 |  |
|  106Ag | synt. | 8,28 d. | ε | - | 106Pd |
|  | synt. |   | γ | 0,511 |  |
| 107Ag | 51,839 % | stabilný s 60 neutrónmi |
|  108Ag | synt. | 418 r. | ε | - | 108Pd |
|  | synt. |   | γ | 0,433 |  |
| 109Ag | 48,161 % | stabilný s 62 neutrónmi |
|  111Ag | synt. | 7,45 d. | β− | 1,036 | 111Cd |
|  | synt. |   | γ | 0,342 |  |

 |
|  Commons ponúka multimediálny obsah na tému striebro. |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Chemický portál |

 |

**Striebro**, chemická značka *Ag* *(lat. Argentum)* je ušľachtilý kov bielej farby, používaný človekom už od staroveku. Vyznačuje sa najlepšou elektrickou a tepelnou vodivosťou zo všetkých známych kovov. Slúži ako súčasť rôznych zliatin. Je vhodné na použitie v elektronickom priemysle, pri výrobe CD aj DVD nosičov a v šperkárstve. Jeho zlúčeniny sú potrebné pre fotografický priemysel.

## Základné fyzikálno-chemické vlastnosti

Striebro je jeden z prvkov známych už od staroveku. Z bežných kovov má najlepšiu elektrickú a tepelnú vodivosť. Z mechanickej a metalurgickej stránky je veľmi dobre spracovateľné – má dobrú kujnosť a dobre sa odlieva (dobrá zabiehavosť).

Patrí medzi prechodné prvky, ktoré majú valenčné elektróny v d orbitale. V zlúčeninách sa vyskytuje hlavne v oxidačnom čísle AgI. Zlúčeniny striebornatého katiónu (Ag+2) sú nestále a majú silné oxidačné účinky.

Napriek tomu, že striebro patrí medzi drahé kovy, ktoré sa vyznačujú silnou chemickou stabilitou, veľmi dobre reaguje s kyselinou dusičnou hlavne vďaka jej silným oxidačným schopnostiam. Reakcia prebieha podľa rovnice:

3 Ag + 4 HNO3 → 3 AgNO3 + NO + 2 H2O
Podobne sa striebro chová i voči koncentrovanej kyseline sírovej, ktorá pôsobí tiež oxidačne. Voči zriedenej H2SO4 je však striebro odolné, podobne ako pri pôsobení ďalších minerálnych kyselín. Za prítomnosti kyslíka sa striebro rozpúšťa aj v roztokoch alkalických kyanidov za vzniku komplexného kyanostrieborného iónu [Ag(CN)2]-.

Na suchom čistom vzduchu je striebro neobmedzene stále. Stačí však aj veľmi nízke množstvo sírovodíka (H2S), aby striebro začalo černieť, pretože na jeho povrchu vzniká vrstva sulfidu strieborného Ag2S.

## Výskyt a výroba

V zemskej kôre sa striebro vyskytuje vzácne. Priemerný obsah činí okolo 0,07 – 0,1 mg/kg. V morskej vode je jeho koncentrácia približne 3 mikrogramy na liter. Predpokladá sa, že vo vesmíre pripadá na jeden atóm striebra približne bilión atómov vodíka.

V prírode sa striebro obyčajne vyskytuje v zlúčeninách, prípadne aj ako čistý kov. Skoro vždy je striebro prímesou v rýdzom prírodnom zlate. Z minerálov striebra je najvýznamnejší akantit a jeho vysokoteplotná modifikácia (nad 179 °C) argentit Ag2S.

Ako zdroj pre priemyslové získavanie striebra sú však rudy olova, medi, niklu alebo zinku. Najviac používanou metódou na získavanie rýdzeho striebra je elektrolýza, z halogenidov sa však dá ako rýdze získať aj pyrometalurgicky priamym tavením.

Najväčšími svetovými producentmi sú Mexiko, Kanada, Peru, Austrália a USA.

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **striebro Commons ponúka multimediálne súbory na tému **striebro Wikislovník ponúka heslo **striebro**