# Malajzia

|  |
| --- |
| **Malajzia** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Štátna hymna: Moja krajina (*Negaraku* )  |
|  |
| **Hlavné mesto** | Kuala Lumpur 3°08′ s.š. 101°42′ v.d. |
| **Najväčšie mesto** | Kuala Lumpur |
| **Úradné jazyky** | malajčina, čiastočne angličtina a čínština

  |
| **Štátne zriadenie** | konštitučná monarchia  |
| **Vznik** | 31. augusta 1957 |
| **Susedia** | Thajsko, Indonézia, Singapur, Filipíny, Brunei |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   330 803 km² km²     km² ( %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (2024)  • sčítanie (2020)  • hustota (2024) |   34 564 810  32 447 385 /km² |
| **Mena** | Ringgit (MYR) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | (UTC) (UTC) |
| **Internetová doména** | .my |
| **Smerové telefónne číslo** | +60 |
|  Interaktívna mapa |

**Malajzia** je federálna islamská konštitučná monarchia v juhovýchodnej Ázii. Skladá sa zo 14 štátov (*Negeri*) a troch federálnych dištriktov (*Wilayah Persekutuan*). Hlava štátu sa nazýva *Yang di-Pertuan Agong* (menej presne *kráľ*) a volí sa na obdobie 5 rokov spomedzi dedičných monarchov deviatich Malajských štátov.

## Prídavné a obyvateľské meno

Prídavné meno k slovu Malajzia znie *malajzijský* (nie: malajský). Akíkoľvek obyvatelia/štátni občania Malajzie sa volajú Malajzijčania. Malajzijčania zahŕňajú Malajcov (pozri ďalej), Číňanov, Tamilov a podobne.

Prídavné meno k slovám Malajsko a Malajci (Malajčania) znie *malajský* (nie: malajzijský). Etnikum žijúce primárne na Malajskom polostrove a Malajskom súostroví (toto etnikum tvorí okrem iného hlavnú časť Malajzijcov) sa volá Malajci alebo Malajčania.

## Geografia

Mapa Malajzie
Najvyšším vrchom Malajzie je Gunung Kinabalu (4 095 m n. m.) na ostrove Borneo. Dĺžka malajského pobrežia je 4 675 km. Až 63,6% povrchu Malajzie tvoria lesy, 17,6% trvalé porasty a 5,5% orná pôda. 30,7% krajiny je chráneným prírodným územím. Pevninská časť štátu je hornatá. Pohoria sa smerom na juh znižujú. Na juhu krajiny prevládajú nížiny. Podnebie je rovníkové s vysokými teplotami a vysokou vlhkosťou po celý rok. Horské oblasti sú pokryté tropickým pralesom. Medzi najvzácnejšie živočíchy patrí orangutan, tiger či nosorožec. Vodstvo, medzi najznámejšie a zároveň najvýznamnejšie rieky v Malajzií patria Pahang, Perak a Rajang.

## Dejiny

Malajský polostrov bol osídlený už v praveku. Prvé malajské kmene, ktoré prišli z Južnej Číny v niekoľkých vlnách, sa začali na území dnešnej Malajzie usádzať už od 1. tisícročia pred Kr. Od prelomu letopočtov bolo územie významnou križovatkou rôznych kultúr a vplyvov. V 15. stor. väčšinu Malajského polostrova dobyla thajská ríša. Od začiatku 15. stor. začali na územie prenikať Portugalci, v 16. stor. Nizozemci. V pol. 17. stor. bol celý polostrov zjednotený v sultanáte Džohor, po jeho rozpade v 19. storočí sa dostala Malajzia pod správu anglickej koruny. Počas druhej svetovej vojny v rokoch 1942 - 1945 nasledovala japonská okupácia. V roku 1946 bol vyhlásený "Malajský zväz" (alebo "Malajská únia"), od roku 1948 premenený na "Malajskú federáciu" (krátky tvar: "Malajsko") v rámci Spoločenstva národov. V roku 1957 bola táto Malajská federácia vyhlásená za nezávislú. V roku 1963 bola rozšírená o Singapur (vystúpil v roku 1965), Sarawak a Britské severné Borneo a tento väčší štát dostal nové meno "Malajzia" (názov nemá dlhý tvar, staršie sa ale uvádzal dlhý tvar "Malajzijská federácia"). Proti založeniu Malajzie vystúpili Indonézia a Filipíny, kríza trvala do konca 60. rokov.

Malajzia bola 22 rokov (1981 – 2003) pod vládou premiéra Mahathira Mohamada. Pod jeho vládou sa malajzijská ekonomika zmenila z krajiny, ktorá len exportovala suroviny, na krajinu vyvážajúcu výrobky, služby a na turisticky atraktívnu destináciu. Malajzia exportuje ropu a zemný plyn.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Malajzia**