# Čierna Hora

O iných významoch výrazu *Čierna Hora* pozri *Čierna Hora (rozlišovacia stránka)*.

|  |
| --- |
| **Čierna Hora** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Národné motto: nie je |
| Štátna hymna: Oj, svijetla majska zoro  |
|  |
| **Miestny názov** |   |
|  • dlhý | – |
|  • krátky | Црна Гора |
| **Hlavné mesto** | Podgorica1 42°47′ s.š. 19°28′ v.d. |
| **Najväčšie mesto** | Podgorica |
| **Úradné jazyky** | čiernohorčina |
| **Regionálne jazyky** | srbčina, albánčina, bosniančina a chorvátčina oficiálne používané |
| **Demonym** | Čiernohorec, Čiernohorka |
| **Štátne zriadenie** Prezident Predseda vlády | Republika Jakov Milatović Milojko Spajić |
| **Vznik** | 3. jún 2006 |
| **Susedia** |  Chorvátsko  Bosna a Hercegovina  Srbsko  Albánsko  Kosovo (*sporné*) |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   14 026 km² (161.)   214 km² (1.5 %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (2011)  • sčítanie (2011)  • hustota (2011) |   620 029  625266 53/km² (121.) |
| **Index ľudského rozvoja** (2011) | 0,771 (54.) – vysoký |
| **Mena** | euro (€)2 (EUR) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | CET/SEČ (UTC+1) CEST/LSEČ (UTC+2) |
| **Medzinárodný kód** | ME |
| **Medzinárodná poznávacia značka** | MNE |
| **Internetová doména** | .me |
| **Smerové telefónne číslo** | +382 |
|  Interaktívna mapa |
| 1Ústava Čiernej Hory deklaruje **Cetinje** ako tradičné staré hlavné mesto (*prijestonica*) Čiernej Hory. 2Prijaté jednostranne, Čierna Hora nie je oficiálnym členom eurozóny. |

**Čierna Hora** (čiernohor. *Crna Gora*/*Црна Гора*; tal. *Montenegro* [doslova „čierna hora“] a odtiaľ aj po špa. *Montenegro*; angl. *Montenegro*; nem. *Montenegro* a pod.)[chýba zdroj] je štát v juhovýchodnej Európe ležiaci v západnej časti Balkánskeho polostrova a na južnom konci Dinárskeho pohoria. Názov Čierna Hora sa prvýkrát objavuje v listine v roku 1435 (catuni Cernagore) a je odvodený od vysokých, ťažko dostupných hôr. Čierna Hora je prímorským štátom ležiacim na pobreží Jadranského mora.

Čierna Hora vyhlásila nezávislosť 3. júna 2006 na základe referenda uskutočneného 21. mája 2006. V rokoch 1918 – 1992 bola súčasťou Juhoslávie ako Socialistická republika Čierna Hora (1943 – 1992). Súčasťou Juhoslávie zotrvala aj v rokoch 1992 – 2003, ako jediná z bývalých zväzových republík Juhoslávie (okrem Srbska). V rokoch 2003 – 2006 bola súčasťou Srbska a Čiernej Hory. V rokoch 1992 – 2006 vystupovala ako Republika Čierna Hora.

Čierna Hora je klasifikovaná Svetovou bankou ako *krajina so strednými príjmami* a od 28. júna 2006 je 192. členskou krajinou OSN. Je členom organizácií ako Svetová obchodná organizácia, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Rada Európy, Stredoeurópske združenie voľného obchodu a Únia pre Stredomorie. Čierna Hora je členom Severoatlantickej aliancie a oficiálnou kandidátskou krajinou na vstup do EÚ.

## Poloha

Republika na pobreží Jadranského mora, susedí s Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou, Srbskom, Albánskom a spornou oblasťou Balkánu – Kosovom. Hlavným mestom je Podgorica (do roku 1990 Titograd).

## Geografia

Čierna Hora je hornatá krajina posiata krasovými oblasťami. Hoci je jednou z najmenších krajín Európy (s rozlohou 14 026 km²), reliéf je nesmierne rozmanitý. Najvyšší vrch Čiernej Hory Zla Kolata leží na hraniciach s Albánskom a má nadmorskú výšku 2 534 m n. m.. Väčšinu územia tvorí Dinárske pohorie s planinami. Tiež nížiny pri Skadarskom jazere a v údolí rieky Zeta a Tara. Skadarské jazero, ktoré je najväčším jazerom Balkánu leží na hraniciach s Albánskom. Zo Skadarského jazera vyteká rieka Bojana, ktorá tvorí časť čiernohorsko-albánskej hranice.

## Administratívne rozdelenie

Čiernohorské obce
Čierna Hora je rozdelená na 21 obcí (po čiernohorsky *opština*):

* Obec Andrijevica
* Obec Bar
* Obec Berane
* Obec Bijelo Polje
* Obec Budva
* Obec Cetinje
* Obec Danilovgrad
* Obec Herceg Novi
* Obec Kolašin
* Obec Kotor
* Obec Mojkovac
* Obec Nikšić
* Obec Plav
* Obec Plužine
* Obec Pljevlja
* Obec Podgorica
* Obec Rožaje
* Obec Šavnik
* Obec Tivat
* Obec Ulcinj
* Obec Žabljak

## Demografia

*Hlavný článok*: *Demografia Čiernej Hory*

### Etnická štruktúra

Etnická mapa Čiernej Hory, jednotlivé obce podľa majoritného etnika.
Podľa výsledkov najnovšieho sčítania (2011) žije v Čiernej Hore 620 029 obyvateľov. V etnickom zložení nastávajú presuny najmä medzi kategóriou Srbi a Čiernohorci, čo súvisí so vznikom Čiernej Hory ako nezávislého štátu a meniacim sa presvedčením obyvateľstva o etnickej príslušnosti. Čiernohorci v druhom sčítaní po sebe tvoria menej ako polovicu obyvateľstva.

Etnické zloženie podľa sčítania obyvateľstva (2011):

| Krajina | Počet | % |
| --- | --- | --- |
| Čiernohorci | 278 865 | 44,98 |
| Srbi | 178 110 | 28,73 |
| Bosniaci | 53 605 | 8,65 |
| Albánci | 30 439 | 4,91 |
| Moslimovia | 20 537 | 3,31 |
| Rómovia | 6 251 | 1,01 |
| Chorváti | 6 021 | 0,97 |
| *ostatní a nezistené* | 46 201 | 7,44 |
| Celkom | 620 029 | 100 |

### Jazyková štruktúra

Jazyková mapa Čiernej Hory v jednotlivých obciach, 2011.
Väčšina obyvateľov hovorí po srbsky. Od roku 2004 sa však vykonalo viacero krokov na vytvorenie samostatného jazyka – čiernohorčiny – a podľa Ústavy z roku 2007 je prvým úradným jazykom. Súčasne s ním sa používajú aj srbčina, bosniačtina, gegská albánčina a chorvátčina. Všetky tieto jazyky s výnimkou albánčiny sú vzájomne zrozumiteľné. Podľa sčítania v roku 2011 je poradie jazykov nasledovné:

| Jazyk | Počet | % |
| --- | --- | --- |
| Srbčina | 265 895 | 42,88 |
| Čiernohorčina | 229 251 | 36,97 |
| Bosniačtina | 33 077 | 5,33 |
| Albánčina | 32 671 | 5,27 |
| Srbochorvátčina | 12 559 | 2,03 |
| Rómčina | 5 169 | 0,83 |
| *Bosniacky dialekt* | 3 662 | 0,59 |
| Chorvátčina | 2 791 | 0,45 |
| *ostatné a nezistené* | 34 954 | 5,65 |
| Celkom | 620 029 | 100 |

### Náboženská štruktúra

Náboženská mapa Čiernej Hory v jednotlivých obciach, 2011.
Väčšina obyvateľov sa hlási k pravosláviu, čo je dôsledok vplyvu Byzantskej ríše na Balkáne. Pravoslávni patria do Srbskej pravoslávnej cirkvi. Významný podiel obyvateľstva tvoria sunnitskí moslimovia (17,7%), žijúci na územiach osídlených Albáncami, Bosniakmi a Moslimami. V Čiernej Hore žije aj malá rímskokatolícka komunita, patria k nej katolícki (3,5 %) Albánci, Chorváti a niektoré ďalšie menšiny (4,6 %). Náboženská príslušnosť podľa sčítania v roku 2011:

| Náboženstvo | Počet | % |
| --- | --- | --- |
| Pravoslávni | 446 858 | 72,07 |
| Islam/moslimovia | 118 477 (99,038 *islam*, 19 439 *moslimovia*) | 19,11 (15,97 *islam*, 3,14 *moslimovia*) |
| Katolíci | 21 299 | 3,44 |
| Ateisti | 7 667 | 1,24 |
| *ostatní a nezistené* | 25 728 | 4,14 |
| Celkom | 620 029 | 100 |

**Poznámka**: *V sčítaní 2011 boli dve oddelené kolonky pre vyznávačov islamu, jedna s názvom „islam“, druhá „moslimovia“. Stojí za povšimnutie, že počet „moslimov“ sa veľmi nelíši od počtu Moslimov podľa národnosti.*
## Podnebie

Pobrežie Čiernej Hory sa nachádza v subtropickom podnebnom pásme. Má stredomorskú klímu (mediteránnu) so suchými a horúcimi letami, miernou a daždivou zimou. Podnebie je vlhké, lebo hory zachytávajú vzdušné prúdy z mora, ktoré sa tu dvíhajú a tým ochladzujú. V horách čiernohorského vnútrozemia panuje horská klíma.

## Flóra

Na teplom jadranskom pobreží je rozvinutá vždyzelená stredomorská vegetácia, zatiaľ čo vo vysokých vrchoch sa rozvinula vysokohorská, alpínska vegetácia. Horná hranica vždyzelenej vegetácie leží v nadmorskej výške 300 až 400 m n. m. Najviac rozšírený je porast typu macchie, zastúpený vždyzelenými krami a zakrpatenými stromami. Vo výške 300 až 400 m n. m. vždyzelená vegetácia prechádza do pásma krov a riedkych lesov. V minulosti tu rástlo omnoho viac stromov, dnes je na jadranskom pobreží veľa vrchov holých, drevo bolo použité na výstavbu lodí.

## Cestovný ruch

Luxusné turistické stredisko *Sveti Stefan*
Od otvorenia hraníc v roku 2002 sa cestovný ruch začína pomaly rozvíjať. Krajina je veľmi obľúbená hlavne slovenskými a českými turistami, ktorí sú „presýtení“ Chorvátskom. Veľká časť zisku teda plynie práve z cestovného ruchu.

## Dejiny

*Hlavný článok: Dejiny Čiernej Hory*

Zaujímavosťou je, že Čierna Hora zostala nezávislou aj po rozšírení Osmanskej ríše na Balkánsky polostrov.

Po referende v roku 1992 vznikla Juhoslovanská zväzová republika. V ňom sa rozhodlo o udržaní zväzku so Srbskom. Napomohli k tomu dva rozhodujúce faktory, Čiernohorci videli horúčkovitý proces bránenia celistvosti Juhoslávie (ktorú Srbi bránili za pomoci armády) a tiež, že v Čiernej Hore žije veľa Srbov. 4. februára 2003 sa krajina Juhoslovanská zväzová republika transformovala na Srbsko a Čiernu Horu. 21. mája 2006 sa však opätovne uskutočnilo referendum. Zúčastnilo sa na ňom 86,3% voličov, z ktorých 55,4 % vyjadrilo súhlas s osamostatnením krajiny. Na základe tohto referenda parlament Čiernej Hory oficiálne vyhlásil nezávislosť 3. júna 2006.

5. júna 2017 sa Čierna Hora stala 29. členom NATO.

## Zaujímavosti

Krajina dostala prívlastok *najekologickejšia krajina sveta*.
Po vyhlásení nezávislosti prišlo Srbsko o pobrežie Jadranského mora.
Národný park Biogradska gora, ktorý sa rozprestiera na 54 km² nedotknutého lesa.

## Galéria

* Prístav v Budve
* Katedrála sv. Tripuna v Kotore
* Kostol v Perasti

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Čierna Hora**

## Externé odkazy

* ČiernaHora.sk - Informačný portál o Čiernej Hore (po slovensky)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Montenegro na anglickej Wikipédii.*