# Okupačné zóny Nemecka

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nemecká ríša *Deutsches Reich

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1945 – 1949** |  →  →  → |

|  |
| --- |
|  vlajka |

 |
| **Geografia**

|  |
| --- |
|  |

 |
| Hlavné mesto | Berlín (de iure) |
| **Obyvateľstvo** |
| **Štátny útvar** |
| Štátne zriadenie | Vojenská okupácia |
| Mena | Ríšska marka |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Predchádzajúce štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Nacistické Nemecko |

 | **Nástupnícke štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Západné Nemecko (1949 – 1990) |
|  | Nemecká demokratická republika |
|  | Sársky protektorát |

 |

 |

Po skončení druhej svetovej vojny bolo územie Nemecka (bez území, ktoré pripadli Poľsku) rozdelené do štyroch častí, takzvaných okupačných zón, spravovaných USA, Veľkou Britániou, Sovietskym zväzom a Francúzskom. Toto rozdelenie bolo zmluvne potvrdené Konferenciou štyroch mocností v Londýne (26. júna – 8. augusta 1945).

Na týchto územiach vznikli v jednotlivých zónach nasledujúce správne jednotky, odpovedajúce viac menej historickým krajinám a pruským provinciám:

* americká zóna : Bavorsko, Bádensko-Württembersko, Hesensko, Brémy
* britská zóna : Dolné Sasko, Severné Porýnie-Vestfálsko, Šlezvicko-Holštajnsko, Hamburg
* francúzska zóna : Porýnie-Falcko, Bádensko, Württembersko-Hohenzollernsko (Sársko nebolo formálne okupované, malo zvláštny autonomný status)
* sovietska zóna : Meklenbursko-Predpomoransko, Brandenbursko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Durínsko

## Bizónia a trizónia

Vzrastajúce nezhody medzi veľmocami o budúcnosti Nemecka viedli roku 1947 k vytvoreniu takzvanej bizónie (dvojzóna, *Bizone*), teda k združeniu americkej a britskej okupačnej zóny. Príslušnú zmluvu podpísali 2. decembra 1946 v New Yorku britský minister zahraničia Ernest Bevin a jeho americký kolega James F. Byrnes, do platnosti vstúpila 1. januára 1947.

Jedným z hlavných cieľov bolo vytvorenie predpokladov pre hospodársku obnovu vojnou zničeného Nemecka. Za týmto účelom bola 5. až 11. septembra 1946 vytvorená Hospodárska rada (*Wirtschaftsrat*) so sídlom v Mindenu a 10. júna 1947 Správa zjednoteného hospodárskeho územia (*Verwaltung des Vereinigten Wirtschaftsgebiets*) so sídlom vo Frankfurte nad Mohanom.

K tomuto územiu sa 8. apríla 1949 pridružilo aj Francúzsko, čím došlo k vytvoreniu takzvanej trizónie (trojzóna, *Trizone*) – s výnimkou Sárska, ktoré sa ku Spolkovej republike Nemecko pripojilo až 1. januára 1957 (po referende v roku 1955).

Trizónia sa stala 23. mája 1949 základom novo vzniknutej Spolkovej republiky Nemecko, zo Sovietskej okupačnej zóny vznikla 7. októbra 1949 Nemecká Demokratická Republika.

## Berlín

*Pozri tiež podrobnejšie články Štvormocenský status a Berlín – rozdelené mesto*
Berlín, hlavné mesto porazeného Nemecka, ležiaci úplne v sovietskej okupačnej zóne, bol z tohto členenia vyňatý. Mesto bolo rozdelené do štyroch sektorov, ktoré mali byť spravované ako celok spoločnou takzvanou Komandatúrou.

Tento stav trval v dôsledku vzrastajúceho napätia medzi mocnosťami len krátky čas, 1. júla 1948 sa zástupcovia Sovietskeho zväzu z práce Komandatúry stiahli. Roku 1948/1949 situácia eskalovala a v dôsledku Berlínskej blokády došlo k faktickému politickému rozdeleniu Berlína.

## Pozri aj

* Okupačné zóny Rakúska
* Americká, britská, francúzska a sovietska okupačná zóna Nemecka
* Dejiny Nemecka
* Jaltská konferencia