# Arabské písmo

|  |
| --- |
|  Arabské písmo |
| Klasifikácia |
| ISO 15924: | 160 / Arab |
| **Ukážka** |
| V arabskom texte: الصفحة الرئيسية من ويكيبيديا ، الموسوعة الحرة V perzskom texte: صفحهٔ اصلی از ویکی‌پدیا، دانشنامهٔ آزاد |

     Krajiny, v ktorých je arabské písmo oficiálnym písmom     Krajiny, v ktorých sa arabské písmo používa popri inom oficiálnom písme
**Arabské písmo** je nepravé spoluhláskové písmo, ktoré sa používa na zápis arabčiny a ďalších semitských aj nesemitských jazykov. Považuje sa za druhé najrozšírenejšie písmo sveta hneď po latinke. Patrí medzi písma, ktoré majú pôvod v aramejskom písme.

Keďže Korán, posvätná kniha islamu, je písaný arabským písmom, šírenie viery prispelo aj k šíreniu arabského písma. Na zápis nesemitských jazykov, napríklad perzštiny, urdčiny, kónkánčiny, malajčiny alebo turkických jazykov (azerbajdžančina, kazaština, ujgurčina), sa písmená často prispôsobovali.

## Charakteristika

Arabské písmo sa píše sprava doľava a stránky v arabských knihách a novinách za sebou nasledujú v opačnom smere ako v knihách písaných latinským písmom.

Arabské písmo patrí medzi spoluhláskové písma, čo znamená, že jednotlivé písmená sú spoluhláskové, aj keď niektoré z nich môžu označovať napr. dlhé samohlásky. Arabská abeceda má 28 písmen. Spolu so základnými písmenami sa používa aj množstvo diakritických znamienok, vo väčšine textov sa však používa len časť z nich.

Arabské písmo je kurzívne – jeho tlačená podoba zobrazuje rukopisné tvary. Neexistujú rozdiely medzi veľkými a malými písmenami, aké existujú napr. v latinke. Typickou charakteristikou arabského písma je, že jednotlivé písmená majú rozličné tvary v závislosti od pozície v slove. Okrem samostatného tvaru rozoznávame počiatočný (iniciálny), stredový (mediálny) a koncový (finálny) tvar písmen.

## Druhy arabského písma

Arabské písmo možno rozdeliť jednak geograficky (vlastné arabské písmo, perzské písmo, afganské písmo, malajské písmo atď.) a jednak historicko-typograficky nasledovne:

* mašk – historické písmo
* hidžází (vrátane máil) – historické písmo
* kúfí (kúfske písmo) – dnes zriedkavé; jeho variantom je maghríbí (maghríbske písmo) a karmatské písmo
* kurzívne typy (t. j. neschí [nasch, naschí] v širšom zmysle):
	+ neschí (nasch(í)) v užšom zmysle – má arabský, afganský, perzský, osmanský, indický, malajský, turecký variant, je to dnes najbežnejšie písmo pri tlačení kníh arabským písmom
	+ muhakkak (mohakkak; vrátane [?] masáhif) – bolo používané po celom islamskom svete na veľké nápisy
	+ rajhání (ríhání) – malá verzia písma muhakkak; bolo používané na prepisovanie Koránu
	+ tulut (solos, sülüs) – používané na nadpisy sprevádzajúce neschí v užšom zmysle
	+ tawkí (tokí, tevki) – používané na podpisy v starej Perzii, dnes zriedkavé
	+ rik’a (ruk’a) – malá verzia písma tawkí; pôvodne používané na zápis turečtiny, neskôr po celom arabskom a osmanskom svete, dnes najrozšírenejšie arabské ručné písmo
	+ ta’lík – má o. i. perzský, indický variant
	+ nasta’lík (tâlik, fársí) – používané najmä v Perzii, Indii, Pakistane, Turecku, ale aj inde
	+ šikasta nasta’lík (šekaste nasta’lík; vrátame tahrírí a tarassul) – používané najmä v Perzii, dnes sa stále používa na slávnostné účely
	+ díwání (vrátane díwání džálí) – používané na zápis turečtiny, stále sa používa na slávnostné účely
	+ síní – používané v Číne
	+ bíhárí – používané v Indii
	+ gulzar
	+ jákút

## Znaky arabského písma

Grafémy arabského písma sú nasledovné:

| Tvar písmena | Názov písmena |
| --- | --- |
| Samostatný | Finálny | Mediálny | Iniciálny | v arabčine | v prepise (DIN 31635) |
| ﺍ | ﺎ |  |  | أَلِف | ʾalif |
| ﺏ | ﺐ | ﺒ | ﺑ | بَاء | bāʾ |
| ﺕ | ﺖ | ﺘ | ﺗ | تَاء | tāʾ |
| ﺙ | ﺚ | ﺜ | ﺛ | ثَاء | ṯāʾ |
| ﺝ | ﺞ | ﺠ | ﺟ | جِيم | ǧīm |
| ﺡ | ﺢ | ﺤ | ﺣ | حَاء | ḥāʾ |
| ﺥ | ﺦ | ﺨ | ﺧ | خَاء | ḫāʾ |
| د | ﺪ |  |  | دَال | dāl |
| ﺫ | ﺬ |  |  | ذَال | ḏāl |
| ﺭ | ﺮ |  |  | رَاء | rāʾ |
| ﺯ | ﺰ |  |  | زَاِي | zāy |
| ﺱ | ﺲ | ﺴ | ﺳ | سِين | sīn |
| ﺵ | ﺶ | ﺸ | ﺷ | شِين | šīn |
| ﺹ | ﺺ | ﺼ | ﺻ | صَاد | ṣād |
| ﺽ | ﺾ | ﻀ | ﺿ | ضَاد | ḍād |
| ﻁ | ﻂ | ﻄ | ﻃ | طَاء | ṭāʾ |
| ﻅ | ﻆ | ﻈ | ﻇ | ظَاء | ẓāʾ |
| ﻉ | ﻊ | ﻌ | ﻋ | عَين | ʿayn |
| ﻍ | ﻎ | ﻐ | ﻏ | غَين | ġayn |
| ﻑ | ﻒ | ﻔ | ﻓ | فَاء | fāʾ |
| ﻕ | ﻖ | ﻘ | ﻗ | قَاف | qāf |
| ﻙ | ﻚ | ﻜ | ﻛ | كَاف | kāf |
| ﻝ | ﻞ | ﻠ | ﻟ | لاَم | lām |
| ﻡ | ﻢ | ﻤ | ﻣ | مِيم | mīm |
| ﻥ | ﻦ | ﻨ | ﻧ | نُون | nūn |
| ﻩ | ﻪ | ﻬ | ﻫ | هَاء | hāʾ |
| ﻭ | ﻮ |  |  | وَاو | wāw |
| ﻱ | ﻲ | ﻴ | ﻳ | يَاء | yāʾ |
| Špeciálne písmená a ligatúry |
| ﺀ |  |  |  | هَمْزَة | hamzah |
| ﺁ | ﺂ |  |  | أَلِف مَدَّة | ʾalif maddah |
| ﺃ | ﺄ |  |  | أَلِف هَمْزَة (بِالفَتْحَة) | ʾalif hamzah (bi-l-fatḥah) |
| ﺇ | ﺈ |  |  | أَلِف هَمْزَة (بِالكَسْرَة) | ʾalif hamzah (bi-l-kasrah) |
| ﺅ | ﺆ |  |  | وَاو هَمْزَة | wāw hamzah |
| ﺉ | ﺊ | ﺌ | ﺋ | يَاء هَمْزَة | yāʾ hamzah |
| ﺓ | ﺔ |  |  | تَاء مَرْبُوطَة | tāʾ marbūṭah |
| ﻯ | ﻰ |  |  | أَلِف مَقصُورَة | ʾalif maqṣūrah |
| ﻻ | ﻼ |  |  |  | lām-ʾalif |
| ﻷ | ﻸ |  |  |  | lām-ʾalif hamzah (bi-l-fatḥah) |
| ﻹ | ﻺ |  |  |  | lām-ʾalif hamzah (bi-l-kasrah) |
| ﻵ | ﻶ |  |  |  | lām-ʾalif maddah |

Transkripcia arabčiny používaná na slovenskej Wikipédii sa nachádza v tejto tabuľke.

## Referencie