# Američania hispánskeho a latinskoamerického pôvodu

Podiel obyvateľov hispánskeho a latinskoamerického pôvodu v každom okrese päťdesiatich štátov, Federálnom dištrikte Kolumbia a Portoriku na základe sčítania ľudu Spojených štátov v roku 2020
**Američania hispánskeho alebo latinskoamerického pôvodu** (angl. *Hispanic and Latino Americans*, špa. *Estadounidenses hispanos y latinos*) sú Američania, ktorí majú hispánske alebo latinskoamerické pozadie, kultúru alebo rodinný pôvod. Táto demografická skupina obsahuje všetkých Američanov, ktorí sa identifikujú ako Hispánci alebo Latinoameričania, bez ohľadu na rasu Podľa ročných odhadov United States Census Bureau sa k 1. júlu 2024 žije v Spojených štátoch 68 086 153 obyvateľov hispánskeho a latinskoamerického pôvodu, čo predstavuje približne 20 % z celkovej populácie Spojených štátov. Tým sa stali druhou najväčšou menšinou v krajine po rase nehispánskych bielych.

„Pôvod“ možno chápať ako pôvod, národnosť, rodokmeň alebo krajinu narodenia osoby, rodičov alebo predkov pred ich príchodom do Spojených štátov amerických. Ľudia, ktorí sa identifikujú ako Hispánci alebo Latinskoameričania, môžu byť akejkoľvek rasy, pretože podobne ako počas kolonizácie a po získaní nezávislosti Spojených štátov, latinskoamerické krajiny mali populácie zložené z multirasových a monorasových potomkov osadníkov z metropoly európskej koloniálnej ríše (v prípade latinskoamerických krajín španielskych a portugalských osadníkov z Pyrenejského polostrova, na rozdiel od trinástich kolónií, ktoré neskôr tvorili Spojené štáty a ktoré prijali osadníkov zo Spojeného kráľovstva). Okrem toho existujú aj monorasoví a multirasoví potomkovia pôvodných obyvateľov Ameriky (Indiánov), potomkovia afrických otrokov privezení do Latinskej Ameriky v koloniálnej ére a imigranti z Európy, Blízkeho východu a východnej Ázie.

Ako jedna z dvoch špecificky určených kategórií etnicity v Spojených štátoch tvoria Hispánci a Latinskoameričania pan-etnickú skupinu, ktorá obsahuje rozmanitosť vzájomne prepojených kultúrnych a jazykových dedičstiev, v ktorých je najdôležitejším spoločným prvkom používanie španielčiny. Podľa veľkosti populácie sú najväčšími národnostnými skupinami hispánskych a latinskoamerických obyvateľov Mexičania, Portoričania, Kubánci, Salvádorčania, Dominikánci, Kolumbijčania, Guatemalčania, Hondurasci, Ekvádorčania, Peruánci, Venezuelčania a Nikaragujčania. Hoci Brazílčanov latinskoamerické komunity bežne akceptujú medzi seba, oficiálne nepovažujú za Hispáncov ani Latinskoameričanov. Prevládajúci pôvod regionálnych hispánskych a latinskoamerických populácií sa v rôznych lokalitách krajiny značne líši. Podľa percentuálneho rastu v Spojených štátoch boli hispánski Američania druhou najrýchlejšie rastúcou etnickou skupinou roka 2012 po ázijských Američanov.

Hispánski Američania indiánskeho a európskeho (typicky španielskeho) pôvodu sú druhou najstaršou rasovou skupinou (po pôvodných obyvateľoch Ameriky), ktorá obýva veľkú časť územia dnešných Spojených štátov. Španielsko kolonizovalo rozsiahle oblasti dnešného juhozápadu Spojených štátov a západného pobrežia Spojených štátov, ako aj Floridy. Jeho územia zahŕňali celú dnešnú Kaliforniu, Nevadu, Utah, Arizonu, Nové Mexiko, Texas a Floridu, ako aj časti Wyomingu, Colorada, Kansasu a Oklahomy, ktoré všetky tvorili súčasť Vicekráľovstvo Nové Španielsko so sídlom v meste Mexiko. Neskôr sa toto rozsiahle územie (okrem Floridy, ktorú Španielsko v roku 1821 postúpilo Spojeným štátom) stalo súčasťou Mexika po jeho nezávislosti od Španielska v roku 1821 a až do konca mexicko-americkej vojny v roku 1848.

## Referencie

## Externé odkazy

* 2000 Census (po anglicky)
* Hispanic Americans in Congress – Library of Congress (po anglicky)
* Hispanic Americans in the U.S. Army (po anglicky)
* Latino-Americans Become Unofficial Face of Politics Abroad od Josha Millera, PBS, 2007-04-27 (po anglicky)
* Latino in America – CNN (po anglicky)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hispanic and Latino Americans na anglickej Wikipédii.*