Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Microsoft Teams

|  |
| --- |
| Microsoft Teams |
|  *Logo*

---

 |
| Základné informácie |
| Vývojár | Microsoft Corporation |
| Posledná stabilná verzia | **Android**: 1416/1.0.0.2020071401 **iOS**: 2.0.17 **Windows, macOS**: 1.3.00.26064 **Linux**: 1.3.00.16851 (**Android**: 18. júl 2020 **iOS**: 20. júl 2020 **Windows, macOS**: 16. október 2020 **Linux**: 29. jún 2020) |
| Posledná testovacia verzia | (4. november 2016) |
| Vyvinutý v | C# |
| Operačný systém | multiplatformový |
| Typ softvéru | komunikačný softvér |
|

---

 Pozri aj Informačný portál |

**Microsoft Teams** je firemná platforma, ktorá umožňuje textovú komunikáciu, videohovory, dátové úložisko na ukladanie súborov (na týchto súboroch je tiež možné spolupracovať) a integráciu ďalších aplikácií do tohto prostredia.

Služba je integrovaná v predplatenom Office 365. Platforma tiež umožňuje integrovať produkty iných spoločností. Microsoft Teams je konkurencia služieb ako je napríklad Slack, Zoom alebo Google Meet.

Spoločnosť Microsoft predstavila Teams na udalosti v New Yorku a spustila službu 4. novembra 2016. Platforma Microsoft Teams bola vytvorená a v súčasnosti ju vedie Brian MacDonald, ktorý je viceprezidentom spoločnosti Microsoft.

Microsoft Teams je nástupcom platformy Skype for Business, ktorá bude ukončená 31. júla 2021.

## Referencie

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Microsoft Teams na českej Wikipédii.*
# FASA Studio

**FASA Studio** (dávnejšie známa ako **FASA Interactive**) bola softvérová spoločnosť zaoberajúca sa vývojom počítačových hier. Spoločnosť založili Jordan Weisman a L. Ross Babcock v roku 1980.

## Tituly

* *MechCommander* (1998)
* *MechWarrior 4: Vengeance* (2000)
* *MechCommander 2* (2001)
* *MechWarrior 4: Mercenaries* (2002)
* *Crimson Skies: High Road to Revenge* (2003)
* *Shadowrun* (2007)

## Referencie

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku FASA Studio na anglickej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
# Západná kultúra

Západná civilizácia podľa Huntingtona
**Západná kultúra** alebo **kultúra Západu** je kultúra, ktorá vzišla zo spojenia grécko-rímskej antiky a kresťanstva (ktoré je cez Starý zákon samo úzko naviazané na židovskú kultúru) a tvorí puto, ktorým sú zjednotené národy Západu.

Západná kultúra mocne pôsobí na kultúry iných častí Zeme, obzvlášť silné bolo toto pôsobenia počas stredoveku: ako súčasť európska kultúra sa stretá s byzantskou kultúrou i kultúrou arabskou.

Od novoveku prichodí Západu brániť svoju kultúru pred jednostranným racionalizmom osvietenstva.

Od začiatku 20. storočia sa hovorí o úpadku, či dokonca o zániku Západu a západnej kultúry, ktorá je ohrozovaná z dvoch strán: zo strany amerikanizácie alebo technizácie života a zo strany materializmu vo forme sovietskoruského boľševizmu.

## Pozri aj

* antika
* Európa
* západná filozofia
* kresťanstvo
* antická kultúra
* francúzska kultúra
* kresťanská kultúra
* rímska kultúra
* západoeurópska kultúra
* USA
* Západ

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Západná kultúra**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Nové Anglicko

Nové Anglicko
Vlajka Nového Anglicka počas vojny za nezávislosť
Portland Head Light, historický maják na pobreží Mainu
**Nové Anglicko** (angl. New England) je dnes neformálny región USA zodpovedajúci štátom Maine, New Hampshire, Vermont, Massachusetts, Rhode Island a Connecticut na ploche 172 668 km². Historicky to bola severná časť pôvodnej Virgínie (čo bolo celé východné pobrežie), teda jeden čas už asi od 38. rovnobežky na sever. Jeho hlavným centrom je Boston.

Meno tomuto regiónu dal John Smith, ktorý ho skúmal v roku 1614. Územie bolo kolonizované v roku 1620 príchodom Otcov pútnikov. Osídlili ho puritáni. Územie bolo charakteristické početnými prístavmi a lodným priemyslom a bolo centrom Americkej vojny za nezávislosť.

Sever územia je vidiecky, juh zas veľmi urbanizovaný.

## Dejiny Nového Anglicka

Nové Anglicko, rozprestierajúce sa v severovýchodnej časti Spojených štátoch, malo zväčša len tenkú vrstvu kamenistej pôdy, relatívne málo rovinatých plôch a dlhé zimy, takže uživiť sa farmárčením bolo veľmi ťažké. Obyvatelia Nového Anglicka si našli iné zdroje obživy, spútali vodnú energiu a vybudovali mlyny a píly. Dostatok dreva umožnil vznik lodiarskeho priemyslu. Vynikajúce prístavy prispeli k rozvoju obchodu a more sa stalo zdrojom veľkého bohatstva. Lov tresky v Massachusetts rýchlo nadobudol obrovský rozmach. Pretože väčšina prvých osadníkov žila v dedinách a mestách na pobreží, mnohí obyvatelia Nového Anglicka sa venovali obchodu alebo podnikali. Obecné pasienky a lesné parcely slúžili potrebám mestských obyvateľov, ktorí obrábali malé farmy v blízkosti. Kompaktné osídlenie umožnilo zakladať dedinské školy, stavať kostoly a obecné domy či radnice, kde sa občania stretávali, aby rozoberali spoločné záležitosti.

Kolónia massachusettského zálivu úspešne rozvíjala obchodnú činnosť. Od polovice 17. storočia sa postupne rozmáhala a Boston sa stal jedným z najväčších amerických prístavov.

Lesy na severovýchode poskytovali dubové drevo na trupy lodí, vysoké borovice na rahná a stožiare a živicu na lodné škáry. Kapitáni lodí, ktorí si stavali vlastné lode a plavili sa na nich do prístavov celého sveta, položili základy obchodu, ktorého dôležitosť sústavne narastala. Na konci koloniálneho obdobia tretinu všetkých lodí plaviacich sa pod britskou vlajkou postavili v Novom Anglicku. Ryby, lodiarske potreby a výrobky z dreva prispievali k rozvoju obchodu.

## Tovar

Vývozcovia do zámoria čoskoro zistili, že výhodným tovarom je rum a otroci. Jednou z najvýnosnejších - a zároveň najodpornejších - praktík tých čias bol takzvaný trojuholníkový obchod. Obchodníci a vývozcovia nakupovali za novoanglický rum afrických otrokov, potom otrokov predali v oblasti Karibiku, kde nakúpili melasu, ktorú doviezli domov, aby ju predali miestnym výrobcom rumu.

## Referencie

* Cincotta, Howard, ed. United States. United States Information Agency. Amerických dejín. Vienna: USIA Regional Program Office
# Gustavia

Prístav v Gustavii
Maják v Gustavii, rok 2007
**Gustavia** je najväčšie mesto (a hlavné mesto) francúzskeho karibského ostrova Svätý Bartolomej. Podľa údajov z roku 2006 tu žije 2 300 obyvateľov.

Gustavia bola založená v roku 1785, kedy ostrov od Francúzska získalo Švédsko výmenou za obchodné práva v Göteborgu. Mesto je pomenované po švédskom kráľovi Gustávovi III. Francúzku sa mesto aj ostrov vrátili po predaji v roku 1878.

Prístav chránili tri pevnosti postavené od polovice do konca 17. storočia: Oscar (predtým Gustav Adolf), Karl a Gustav. Anglikánsky kostol svätého Bartolomeja na nábreží bol postavený v roku 1855.

Sesterské mesto Gustavie je Piteå, ktoré sa nachádza v Norrbottene vo Švédsku.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Gustavia**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Gustavia, Saint Barthélemy na anglickej Wikipédii.*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Francúzsky portál |
# Listina práv (USA)

Bill of Rights
**Listina práv Spojených štátov amerických** (angl. **Bill of Rights**) je súhrnný názov pre prvých desať dodatkov k ústave Spojených štátov, ktoré obmedzujú moc americkej federálnej vlády a zakotvuje základné demokratické práva. Účelom tohoto obmedzenia je ochrana prirodzených práv, teda slobody, osobného vlastníctva a ďalej slobody vyznania, slova, slobodnej tlače, zhromažďovania, ale aj práva na držanie a nosenie zbrane.

Táto listina základných práv bola v roku 1789 prednesená prvému Kongresu Jamesom Madisonom (neskôr sa stal americkým prezidentom) a bola vydaná v platnosť 15. decembra 1791 po ratifikácii v jednotlivých členských štátoch Únie.

Bill of Rights hrá ústrednú rolu v americkom právnom a politickom systéme a je pretrvávajúcim symbolom slobôd a kultúry amerického národa. Jedna z prvých štrnástich kópií tejto listiny je verejne sprístupnená v Národnom archíve vo Washingtonu.

## Referencie

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Listina práv (Spojené státy americké) na českej Wikipédii.*
# Ur (kontinent)

**Ur** je názov prvého známeho kontinentu, ktorý sa sformoval pravdepodobne pred 3 miliardami rokov v eóne archaikum. Asi pred 1 miliardou rokov sa spojil s ďalšími dvoma kontinentmi Nenou a Atlantikou do veľkého kontinentu Rodinia.

Kontinent bol zložený z častí, ktoré dnes tvoria Afriku, Austráliu, Indický subkontinent a ostrov Madagaskar. Predpokladá sa, že to bol jediný kontinent na Zemi a nedosahoval ani veľkosť dnešnej Austrálie.

## Externé odkazy

* In the beginning, there was Ur

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |

Pohyb kontinentov

| Milióny rokov dozadu |  |  |  | 1100 – 750 |  |  |  |  |  | 600 – 550 |  |  |  |  |  | – 200 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Arábia |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Madagaskar |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | India |
|  |  |  |  |  | ↗ | Kongo |  | ↓ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Afrika | → | Afrika |
|  |  |  |  |  | ↗ | Patagónia |  | ↓ |  |  | ↗ | Sibír |  |  |  | ↓ |  |  | ↗ | Atlantika | → | Južná Amerika |  |  |
| Atlantika | ↘ |  | ↗ | Západná Arábia |  | ↓ |  |  | ↗ | Baltika | ↘ |  |  |  |  |  |  | ↗ | Austrália |  |  |
| Ur | → | Rodinia | → | Východná Gondwana | → | Protogondwana | → | Pannotia | → | Laurentia | → | Euramerika (Laurussia) | → | Pangea | → | Gondwana | → | Antarktída | → | Antarktída |  |  |
| Arktída | → | Nena | ↗ |  | ↘ | Západná Gondwana | → | Protolaurázia | ↗ |  | ↘ | Gondwana | ↗ |  | ↘ | Laurázia | → | Laurentia | → | Severná Amerika |  |  |
| Baltika | ↗ |  |  |  | ↘ | Baltika | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Avalónia |  |  |  |  | ↘ | Eurázia |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | ↘ | Laurentia | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Severná Čína |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | ↘ | Sibír | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Južná Čína |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Oceány** |  |  |  | Mirovia |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Prototethys, Paleotethys |  | Panthalassa |  | Tethys |  |  |  |  |  |  |

* vodorovné a šikmé šípky - rozdelenie a spojenie
* zvislé šípky - postupné pripájanie a oddeľovanie
# Ashmorov a Cartierov ostrov

Poloha ostrovov
**Ashmorov a Cartierov ostrov** sú skupina malých neobývaných tropických ostrovov v Indickom oceáne nachádzajúce sa na kraji kontinentálneho šelfu severozápadne od Austrálie a južne od indonézskeho ostrova Roti na pozícii 12° 15′ 30″ j.š. a 123° 02′ 30″ v.d.

## Ashmorov útes

Ashmorov útes zahrnuje

* West Islet alebo West Island
* Middle Islet alebo Middle Island
* East Islet alebo East Island

Ashmorov útes objavil Samuel Ashmore, kapitán lode HMS Hibernia v 11. júna 1811.

## Cartier

Ostrov Cartier objavil v roku 1800 kapitán Nash na lodi *Cartier*, podľa ktorej dostal meno.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ashmorov a Cartierov ostrov**
# Aucklandské ostrovy

|  |
| --- |
| Aucklandské ostrovy |
| skupina ostrovov |
|  Pohľad z raketoplánu v roku 1998  |
| Štát |  Nový Zéland |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 570 km² (57 000 ha) |
|  |
|

 Poloha na mape Nového Zélandu
 |
|  Interaktívna mapa
 |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Aucklandské ostrovy** je skupina ostrovov patriacich Novému Zélandu. Ležia v južnej časti Tichého oceánu, približne 460 km južne od Južného ostrova. Sú sopečného pôvodu a v súčasnosti neobývané.

## Názov

Názvy súostrovia v angličtine: **Auckland Islands**, v maorčine: **Mōtū Maha** alebo **Maungahuka** (tento názov môže byť odkazom na biele vrcholky vĺn okolitých morí). Objaviteľ Abraham Bristow ostrovy pomenoval po Williamovi Edenovi, 1. barónovi z Aucklandu.

## Geografia

Najväčší ostrov je Auckland Island s rozlohou 463 km².
Okrem Auckland Island ďalšie ostrovy sú:

* Adams Island
* Enderby Island
* Disappointment Island
* Ewing Island
* Rose Island
* Dundas Island
* Green Island

## Príroda

Rezervácia Auckland Islands - Mōtū Maha Marine Reserve leží v oblasti do 12 námorných míľ od pobrežia Aucklandských ostrovov. Maximálna hĺbka dosahuje 3000 metrov. Chránenou oblasťou je od roku 1993, od roku 2003 rezerváciou. Chránené sú veľryby a vtáky. Spolu s ďalšími ostrovmi sú Auckland Islands zapísané v zozname Svetového dedičstva ako Novozélandské subantarktické ostrovy.

Súostrovie a hlavne Enderby Island je dôležitým miestom pre zriedkavého tučniaka druhu *Megadyptes antipodes*. Žije tu tiež 280 druhov hmyzu (z toho 95 sú endemity). Nachádza sa tu tiež 196 pôvodných druhov rastlín. Počas posledných 200 rokov boli na ostrovy privezení škodci, cicavce sú už len na ostrove Auckland Island (prasatá, mačky a myši); z Enderby Island boli odstránené kozy či zajace.

## Dejiny

Na ostrovoch je nálezisko z 13. storočia, je najjužnejším dokázaným miestom polynézskych výprav. V roku 1806 ostrovy ako prvý Európan navštívil kapitán Abraham Bristow. Doniesol veľrybárov a prasatá. V decembri 1849 bola v lokalite Port Ross založená osada Enderby Settlement, ktorá fungovala do roku 1852. Fungovala ako kolónia nezávislá od Nového Zélandu. V tom čase v oblasti už bývalo 70 Maorov a Moriorov. Neúspešné boli tiež pokusy o pastierstvo. Pri ostrovoch stroskotalo viacero lodí a od roku 1865 boli v oblasti nechávané prostriedky pre stroskotancov, vypustené zvieratá, nasadená zelenina a uskutočňovali sa pravidelné pátrania po stroskotancoch. V roku 1874 nemecká výprava pozorovala prechod Venuše. Počas druhej svetovej vojny boli na ostrovoch zriadené pozorovacie stanovištia nepriateľských lodí.

## Galéria

* Adams Island
* Flóra ostrova Enderby Island

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Aucklandské ostrovy**
# Atol Palmyra

Satelitná snímka Palmyry
Mapa atolu Palmyra
**Atol Palmyra** (normovaný slovenský názov) alebo **Palmyra** je neobývaný atol na severe Tichého oceánu. Je súčasťou severných ostrovov Line. Má rozlohu 11,9 km2. Je tvorený asi 50 nízkymi ostrovčekmi, ležiacimi približne 1600 km od Honolulu na Havajských ostrovoch. Jeho povrch je extrémne nízky, najvyšší bod dosahuje len 2 m nad hladinou mora. Nachádza sa v časovom pásme UTC-11. Geografické súradnice: 5° 52' severnej šírky a 162° 06' západnej dĺžky.

Tento tichomorský ostrov bol objavený v júni 1798. V októbri 1958 ho anektovali USA. V júni 1862 sa však stal súčasťou Havajského kráľovstva a v roku 1898 bol po anexii Havaja Spojenými štátmi začlenený do Havajského súostrovia. Za 2. svetovej vojny na ňom bola americká letecká základňa. Keď bol v roku 1959 vyhlásený Štát Havaj, atol Palmyra do neho nebol zahrnutý. Od roku 1961 bolo územie spravované americkým ministrom vnútra. Neskôr bol atol predaný organizácii Nature Conservancy, ktorá atol premenila na prírodnú rezerváciu. Od januára 2001 lagúny a pobrežné vody do 12 námorných míľ boli prevedené pod Službu pre rybné hospodárstvo a živú prírodu (*Fish and Wildlife Service*).

Atol je začlenené zámorské teritórium (*incorporated territory*) pod priamou správou Spojených štátov. Patrí medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA (*United States Minor Outlying Islands*). Politicky je spravovaný Službou pre rybné hospodárstvo a živú prírodu (*Fish and Wildlife Service*) amerického Ministerstva federálnej pôdy (*Department of the Interior*) ako súčasť systému ochrany živej prírody (*National Wildlife Refuge*). Momentálne je atol súkromným vlastníctvom americkej organizácie The Nature Conservancy.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Atol Palmyra**
# Krymský chanát

Krymský chanát (mapa, rok 1600)
**Krymský chanát** bol krymskotatársky štátny útvar existujúci v rokoch 1443 až 1783 na území Krymského polostrova, časti Kubáni pobrežia Azovského a severného pobrežia Čierneho mora.

Bol založený roku 1443 po rozpade Zlatej hordy Hadži I Girejom, ktorý bol podporovaný litovským veľkokniežatstvom. Po tureckom vpáde na Krym sa stal krymský chanát tureckým vazalom. Cháni podnikali lúpežné výpravy do susedných krajín, v roku 1521 obliahli spojené krymsko-kazaňské vojska Moskvu za livónskej vojny v rokoch 1558–1583 podnikli krymskí Tatári 21 výprav na Rusko. Roku 1648 uzavrel krymský chán spojenectvo s Bohdanom Chmeľnickým, ale niekoľkokrát ho zradil. Pre ochranu južných ruských hraníc proti krymskému chanátu bola vybudovaná pevnostná línia, v rokoch 1687–1689 podnikli ruské vojska neúspešné ťaženie proti krymskému chanátu (tzv. *krymské pochody*).

Po porážke Osmanov v rusko-tureckej vojne v rokoch 1768–1774 uznala Osmanská ríša nezávislosť krymského chanátu pod ruským protektorátom a roku 1783 bol chanát priamo pripojený k ruskému impériu.

## Literatúra

* KRÓLIKOWSKA-JEDLIŃSKA, Natalia: Orientálny despota či primus inter pares? : Vláda krymského chána v epoche novoveku. In: *Historická revue*, roč. XXXIV, 2023, č. 2, s. 16 - 23.
* KUNEC, Patrik: Krvavé krymsko-ruské susedstvo : Snahy o podmanenie si polostrova v 16. - 18. storočí. In: *Historická revue*, roč. XXXIV, 2023, č. 2, s. 6 - 10.
* KUNEC, Patrik: Ruské okno do Orientu : Cárovná Katarína II. a podmanenie si Krymu. In: *Historická revue*, roč. XXXIV, 2023, č. 2, s. 11 - 15.
# Prvá Rakúska republika

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Rakúska republika *Republik Österreich

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ↓ | **1919 – 1934** | ↓ |

|  |  |
| --- | --- |
|  vlajka |  znak |

 |
| **Geografia**

|  |
| --- |
|  Rakúska republika v roku 1930 |

 |
| Hlavné mesto | Viedeň |
| **Obyvateľstvo** |
| Jazyky | nemčina (rakúska nemčina) |
| Náboženstvo | rímokatolícke |
| **Štátny útvar** |
| Štátne zriadenie | republika |
| Mena | rakúska koruna (1919-1924) rakúsky šiling (1924-1938) |
| Vznik | 10. septembra 1919 (ratifikácia saintgermainskej zmluvy) 21. októbra 1919 (Rakúsko prijalo saintgermainskú zmluvu) |
| Zánik | 1. mája 1934 (vydanie ústavy, ktorou sa Rakúsko stalo štátom s vládou jednej strany, austrofašistického Vlasteneckého frontu) 25. júla 1934 (zavraždenie Engelberta Dollfußa) |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Predchádzajúce štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Nemecké Rakúsko |

 | **Nástupnícke štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Rakúsky štát |

 |

 |

**Prvá rakúska republika** (nem. *Republik Österreich*) bol štátny útvar v období po konci prvej svetovej vojny až do roku 1934, kedy bol opustený koncept parlamentnej demokracie a Rakúsko nastúpilo cestu autoritatívneho štátu.

## Dejiny

Rakúsko prijalo 21. októbra 1919 Zmluvu zo Saint-Germain-en-Laye. Zmluva zakazovala názov Nemecké Rakúsko a upravovala hranice novovzniknutých štátov s Rakúskom.

Najdôležitejšími stranami v Prvej rakúskej republike boli Christlichsoziale Partei (Kresťansko-sociálna strana) a Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs (Sociálnodemokratická robotnícka strana Rakúska) s polovojenskou organizáciou Schutzbund, založenou v roku 1923. Kresťansko-sociálna strana reagovala na vznik Schutzbundu reorganizáciou svojej polovojenskej organizácie, Heimwehr.

V roku 1927 došlo k stretu týchto organizácií počas tzv. Júlovej revolty; aj keď bolo povstanie neskôr potlačené, nepokoje pokračovali až do tridsiatych rokov, kedy sa kancelárom stal Engelbert Dollfuß.

V roku 1933 vyhlásil jeho kabinet rozpustenie parlamentu. Kresťansko-sociálna strana odmietala spojenie s prevažne protestantským Nemeckom. Nepokoje vyústili do občianskej vojny medzi nacistami, socialistami a kresťanskými socialistami.

V roku 1934 vyhlásil Dolfuss vládu jednej strany, austrofašistického Vlasteneckého frontu. 25. júla síce Engelberta Dollfussa zavraždili nacisti, štát sa však ešte ďalšie štyri roky udržal pod ochranou Talianska. Éra prvej republiky napriek tomu skončila a Rakúsko bolo známe ako tzv. Rakúsky štát.

## Kancelári prvej republiky

* 1918-1920 - Karl Renner (SDAPÖ)
* 1920-1921 - Michael Mayr (CS)
* 1921-1922 - Johann Schober
* 1922 - Walter Breisky
* 1922 - Johann Schober
* 1922 - 1924 Ignaz Seipel (CS)
* 1924 - 1926 Rudolf rámik (CS)
* 1926 - 1929 Ignaz Seipel (CS)
* 1929 - Ernst Streeruwitz (CS)
* 1929 - 1930 Johann Schober
* 1930 - Carl Vaugoin (CS)
* 1930 - 1931 Otto Ender (CS)
* 1931 - 1932 Karl Buresch (CS)
* 1932-1934 Engelbert Dollfuß (CS/VF)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku První Rakouská republika na českej Wikipédii.*
# Líška polárna

|  |
| --- |
| Líška polárna |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  * |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | mäsožravce (Carnivora) |
| **Podrad (subordo)** | suchozemské (Fissipedia) |
| **Čeľaď (familia)** | psovité (Canidae) |
| **Rod (genus)** | Vulpes |
| **Druh (species)** | líška polárna (Vulpes lagopus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Vulpes lagopus* Linné, 1758 |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Líška polárna** (netaxonomické názvy: **polárna líška**, **biela líška**; *Vulpes lagopus* alebo staršie *Alopex lagopus*) je druh z čeľade psovité. V minulosti sa klasifikoval ako jediný druh rodu Alopex (po slovensky líška alebo **pesec**), ale dnes sa považuje za súčasť rodu Vulpes (po slovensky líška). U niektorých autorov do rodu Alopex v minulosti patril aj druh líška korzak (lat. *Alopex corsac*, dnes: *Vulpes corsac*).

Líška polárna žije v severných častiach Európy, Ázie a Ameriky, na ďalšie miesta bola vysádzaná kvôli obchodu s kožušinami. Svoju srsť mení podľa ročného obdobia. Srsť líšky polárnej je v zime hustá a dlhá, bielej alebo sivobielej farby. Letná srsť je krátka a menej riedka, sivej alebo čiernej farby. V zime jej snehobiela srsť slúži ako dokonalé ochranné sfarbenie. V lete srsť zhnedne alebo zosivie, aby sa líška ľahšie skryla medzi kameňmi a rastlinami. S letom líšky menia svoje životné územie. Na jar a v lete sa rozmnožujú. Samica je ťarchavá 49 – 56 dní. Vo vrhu je okolo 3 – 12 mláďat, ale to je veľmi vzácne. Leto trávia v tundre a na zimu sa sťahujú na ľadové polia. Potrava líšky polárnej je predovšetkým tvorená z vtákov, drobných hlodavcov a vyberania vtáčích hniezd, priživuje sa aj na zvyškoch koristi ľadových medveďov.

* Dĺžka tela: cca 60 cm
* Dĺžka chvosta: cca 40 cm
* Výška: cca 30 cm
* Hmotnosť: 4,5 – 8 kg

Polárne líšky žijú v trvalých pároch. V tomto období obývajú líšky podzemné brlohy: ich nory zo 4 až 13 východmi tvoria labyrint o ploche 30 m². Líšky sa k svojim norám vracajú každé leto a rozširujú ich.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhyWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Líška polárna Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Líška polárna Wikislovník ponúka heslo **Líška polárna**