# Tycho Brahe

|  |
| --- |
| Tycho Brahe |
| dánsky astronóm |
|  |
| Narodenie | 14. december 1546 Knutstorp burg, Dánsko (v súčasnosti južné Švédsko) |
| Úmrtie | 24. október 1601 (54 rokov) Praha, Rakúska monarchia (dnes Česko) |
| Podpis |  |
| Odkazy |
| Commons |  Tycho Brahe |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Astronomický portál  Biografický portál |

 |

Mauerquadrant (Tycho Brahe 1598)
**Tycho Brahe** (-latinizované meno; pôvodné meno: **Tyge Ottesen Brahe**; nesprávne: *Tycho de Brahe*; \* 14. december 1546, Knutstorp burg, Dánsko (dnešné Švédsko) – † 24. október 1601, Praha) bol významný dánsky astronóm. Je považovaný za najlepšieho a najpresnejšieho pozorovateľa hviezdnej oblohy, ktorý bol prekonaný až šesťdesiat rokov po vynájdení ďalekohľadu.

## Životopis

Bol potomkom starého šľachtického rodu. Študoval filozofiu a rétoriku v Kodani (1559 – 1562), potom právo v Lipsku. V roku 1565 zdedil značný majetok a začal sa venovať svojim koníčkom – alchýmii, ale predovšetkým astronómii. Neskôr pokračoval ešte v štúdiu chémie v Augsburgu. V roku 1571 sa po smrti otca vrátil do Dánska a získal vlastné observatórium. 11. novembra 1572 pozoroval (a popísal v spise *O novej hviezde*) výbuch supernovy v súhvezdí Kasiopea. Potom cestoval nejaký čas po Európe. Veľkorysá ponuka dánskeho kráľa Frederika II., ktorý mu dal postaviť laboratóriá a observatórium Uranienborg a Stjerneborg na ostrove Hven (dnešný názov Ven) ho primäla k návratu. Na kráľom darovanom ostrovnom observatóriu pracoval viac ako dvadsať rokov. V roku 1597 sa nepohodol s novým kráľom Kristiánom IV., nejaký čas cestoval po Európe a v roku 1599 ho Rudolf II. na radu Tadeáša Hájka z Hájku pozval do Prahy. Postavil nové observatórium v Benátkach nad Jizerou, kde mu posledných niekoľko mesiacov života robil asistenta Johannes Kepler.

Podľa povesti zomrel Brahe na prasknutie močového mechúra na bankete v Prahe, kde zo spoločenských dôvodov nemohol vstať od hostiny skôr než cisár, ale dnes sa zdá, že mal nejakú obličkovú chorobu, alebo podľahol otrave ortuťou zo svojich alchymistických experimentov.

Pochovaný je v pražskom Starom Meste v kostole Panny Márie pred Týnom pri Staromestskom námestí.

Tycho Brahe vytvoril originálnu kozmologickú teóriu: podľa nej je síce Zem stredom vesmíru, ale okolo nej obieha iba Slnko a Mesiac. Ostatné planéty obiehajú okolo Slnka. Vytvoril tak akýsi kompromis medzi geocentrickou teóriou Ptolemaia a teóriou heliocentrickou Mikuláša Kopernika.

Presným meraním paralaxy dokázal, že kométy sa nachádzajú zvonku mesačnej dráhy. Na základe Brahových pozorovaní (predovšetkým polôh Marsu) mohol o niekoľko rokov neskôr Ján Kepler formulovať svoje slávne zákony obehu planét.

Na Brahovu počesť bol pomenovaný mesačný kráter Tycho a planétka 1677 Tycho Brahe.

## Dielo

* *De nova et nullius ævi memoria prius visa Stella*. 1572
* *De mundi aetheri recentioribus phaenomenis*. 1588
* *Astronomiae Instauratae Mechanica*. Wandsbek 1598 (Reprint: KLP, Prag 1996, ISBN 80-85917-23-8)
* *Opera omnia, sive astronomiae instauratae*. Frankfurt 1648 (Reprint: Olms, Hildesheim 2001, ISBN 3-487-11388-0)

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tycho Brahe**

## Externé odkazy

* Rozhovor s Pavlem Najserem o astronomovi Tychovi Brahemu
* Tycho Brahe v cyklu České televize *Dvaasedmdesát jmen české historie*