# Bell Labs

|  |
| --- |
| Bell Telephone Laboratories Inc. |
|  |
| Právna forma | súkromná spoločnosť vlastnená Alcatel-Lucent |
| Odvetvie | veda a výskum, informatika |
| Založená | 1928 |
| Sídlo | Murray Hill, New Jersey Spojené štáty |
| Územný rozsah | celosvetovo |
| Produkcia | technológie, materiály, zariadenia, prístroje, súčiastky |
| Vlastník | AT&T/Western Electric (1925 – 1983) AT&T (1984 – 1996) Lucent (1996 – 2006) Alcatel-Lucent (2006 – súčasnosť) |

Súčasné Bell Laboratories v Murray Hill, New Jersey
Budova Volta Bureau z roku 1893 vo Washingtone
**Bell Laboratories** (aj **Bell Labs**, kedysi **AT&T Bell Laboratories** či **Bell Telephone Laboratories**, skrátene **BL**) je vedecko-výskumné a vývojové stredisko vo vlastníctve Nokia v Berkeley v New Jersey, Spojené štáty. V minulosti boli divíziou spoločnosti American Telephone & Telegraph Company (AT&T), napoly vlastnenou sesterskou výrobnou divíziou *Western Electric*.

Riaditeľstvo Bell Laboratories je situované v *Murray Hill* v New Jersey, a jeho výskumné a vývojové strediská sú rozosiate po celom svete. Vedci a výskumníci pracujúci v BL majú zásluhy na objave, vývoji a vzniku rádioastronómie, tranzistora, laseru, CCD čipu, teórie informácií, Operačného systému UNIX, programovacieho jazyka C, C++ a štatistického programovacieho jazyka S. Práce z Bell Laboratories boli ocenené siedmimi Nobelovymi cenami.

## Predošlé názvy a vznik

Alexander Graham Bell založil vo Washingtone prvé **Alexander Graham Bell Laboratory**, známe aj ako „Volta Laboratory and Bureau“ (iné názvy **Volta Bureau**, **Bell Carriage House**, **Bell Laboratory** či **Volta Laboratory**).

Francúzska vláda v roku 1880 ocenila Alexandra G. Bella Voltovou cenou za objav telefónu. Peniaze Bell použil na stavbu *Volta Laboratory*. Jeho prvé výskumy boli zamerané na analýzu, nahrávanie a prenos zvuku. Značné zisky, plynúce z práce laboratória Bell používal k ďalšiemu výskumu a vzdelávaniu v oblasti "šírenia poznatkov, týkajúcich sa nepočujúcich".

V roku 1889 sa Volta Laboratory stalo spolu s Volta Bureau na čísle 1527 v 35-tej ulici vo Washingtone riaditeľstvom spoločnosti. V roku 1893 pribudla na čísle 1537 nová budova, ktorá bola v roku 1972 označená za Národnú kultúrnu pamiatku (National Historic Landmark).

## Formovanie spoločnosti

V roku 1925 výskumné laboratóriá spoločnosti Western Electric a časť inžinierskeho oddelenia spoločnosti AT&T boli zlúčené do samostatného celku s názvom *Bell Telephone Laboratories* (Bell Labs). Vlastníctvo bolo rozdelené medzi AT&T a Western Electric Company. Hlavnou náplňou a cieľom boli návrhy a správa zariadení spoločnosti Western Electric, ktoré boli konštruované pre telefónne spoločnosti "Bell System". Podporné práce pre telefónne spoločnosti zahŕňali aj tvorbu a udržiavanie uceleného radu technických príručiek „Bell System Practices“ (BSP). Bell Labs vykonávali aj poradenskú činnosť pre Bell Telephone Companies a americkú vládu, vrátane armádneho protilietadlového raketového systému „Nike“ a vesmírneho projektu Apollo. Niekoľko pracovníkov bolo zaradených do základného výskumu, čo pritiahlo veľkú pozornosť, obzvlášť po tom, ako niektorí z nich získali Nobelovu cenu.

## Objavy a vývoj

Prvý tranzistor, germániový bodovo-dotykový typ, vynájdený v Bell Laboratories v roku 1947. Obrázok zobrazuje vernú repliku.
Na vrchole slávy boli BL jediné zariadenie svojho druhu, kde sa pracovalo na vývoji širokého spektra nových a revolučných technológií, vrátane rádioastronómie, tranzistorov, laseru, informačných teórií, operačného systému UNIX, programovacieho jazyka C a C++.

* 1937: Clinton J. Davisson – Nobelovu cenu za fyziku za objav a experimentálny dôkaz difrakcie elektrónov na kryštále.
* 1956: John Bardeen, Walter Houser Brattain a William Shockley – Nobelova cena za fyziku za objav tranzistoru.
* 1977: Philip Warren Anderson – Nobelova cena za fyziku za jeho výskum elektronickej štruktúry magnetických a neusporiadaných systémov, čo umožnilo vývoj elektronických prepínačov a počítačových pamätí.
* 1978: Arno A. Penzias a Robert W. Wilson – Nobelova cena za fyziku za objav reliktového žiarenia.
* 1997: Steven Chu – Nobelova cena za fyziku za vývoj metód na ochladenie a zachytenie atómov laserovým svetlom.
* 1998: Horst Störmer, Robert Laughlin a Daniel Chee Tsui – Nobelova cena za fyziku za objav novej formy kvantovej tekutiny s excitáciami nesúcimi zlomkový náboj.
* 2009: Willard S. Boyle a George E. Smith – Nobelova cena za vynález nábojovo viazanej štruktúry (CCD senzora). V rovnakom roku dostal Nobelovu cenu aj Charles K. Kao za objav možností využitia sklenených optických vlákien na prenos údajov.

Výskumníci Bell Labs získali Turingovu cenu hneď dvakrát:

* 1968: Richard Hamming za jeho prácu v oblasti numerických metód, systémov automatického kódovania, kódov pre detekciu a opravu chýb, a
* 1983: Ken Thompson a Dennis Ritchie za ich prácu v oblasti všeobecnej teórie operačných systémov a rozvoja operačného systému UNIX.

## Referencie

## Pozri aj

* Laser
* Tranzistor (polovodičová súčiastka)
* UNIX
* C++
* AT&T
* Nobelova cena za fyziku

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bell Labs**

## Externé odkazy

* Bell Labs
* Timeline of discoveries as of 2006
* Bell Labs' Murray Hill anechoic chamber Archivované 2007-08-07 na Wayback Machine
* Bell Laboratories and the Development of Electrical Recording
* Interview with Jon Gertner, author of "The Idea Factory: Bell Labs and the Great Age of American Innovation. Video interview by Dave Iverson, KQED-FM, San Francisco. Hosted by BookTV.org.
* Martin, Douglas. Ian M. Ross, a President at Bell Labs, Dies at 85, *The New York Times*, March 16, 2013, p. A23
* Tompkins, Dave. Sharks With Frickin' Laser Beams Attached to Their Heads: Inside the Egghead Circus at Bell Labs (book review of The Idea Factory), *magazín Slate*, March 31, 2012

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Bell Labs na anglickej Wikipédii.*