# Jaroslav I. (Kyjevská Rus)

|  |
| --- |
| Jaroslav I. Múdry |
|
knieža Kyjevskej Rusi |
| Narodenie | 978 |
| Úmrtie | 20. február 1054 Vyšgorod, Ukrajina |
| Odkazy |
| Commons |  Jaroslav I. |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Jaroslav I. Múdry** (\* 978, † 20. február 1054, Vyšgorod, Ukrajina) zvaný aj Jaroslav Hladenica, syn Vladimíra I. Veľkého a polackej kňažnej Rognedy, od roku 987 - 1010 knieža Rostovsko-suzdaľského kniežatstva, 1010 - 1034 novgorodské knieža a v rokoch 1016 - 1018 a 1019 - 1054 knieža Kyjevskej Rusi.

## Vláda

Vládu kniežaťa Jaroslava I. Múdreho možno považovať za vrcholné obdobie Kyjevskej Rusi. Panovník rozvíjal a zdokonaľoval mnoho vecí, ktoré začal jeho predchodca Vladimír I. Veľký. Ako jeho otec, tak aj on pokračoval v expanzívnej politike jeho už beztak veľkej krajiny. Pod svoju vládu získal územia na západ od Kyjevskej Rusi, ktoré obývali Poliaci v období tzv. vnútornej smuty, podrobil si pobaltské kmene a porazil Pečenegov. Výsledkom jeho expanzívnej politiky bola rozloha Staroruského štátu, ktorý siahal od rieky Oka až ku Karpatom. Jeho vojenské úspechy zatienila prehra v boji proti Byzantskej ríši, ktorá bola jeho poslednou vojnou proti byzantskému panovníkovi.

Gro Jaroslavovej politiky sa opieralo predovšetkým o dosiahnuté výsledky v oblasti vnútornej politiky. Vďaka jeho podpore rýchlo vzrastala cirkev - zakladali sa mnohé kláštory a chrámy, ktoré sa neskôr stali centrami kultúry a náboženského života obyvateľov Kyjevskej Rusi, ktorí sa čím ďalej tým viac urbanizovali.

Najväčším úspechom Jaroslava I., za ktorý mu bola prisúdená prezývka Múdry, bolo vytvorenie prvých jednotných zákonov Kyjevskej Rusi - tzv. Ruská pravda, - ktoré sa stali právnym kódexom celej krajiny. V nich sa nielenže zákony systematizovali, ale sa aj menili, čoho dôkazom bola zvýšená zainteresovanosť panovníka o život svojho ľudu.

### Rostovské knieža

Svedectvá o jeho živote v prvých rokoch 11. storočia, kedy panoval v Rostovsko-Suzdaľskom kniežatstve majú skôr legendárny charakter. S týmto obdobím sa často zvykne spájať založenie mesta Jaroslavľ (1010). Podľa legendy bolo mesto postavené na mieste, kde panovník zabil bojovou sekerou svätého zviera (medveďa) a v jeho blízkosti nad riekou Volga na ťažko prístupnom mieste prikázal postaviť drevenú usadlosť, ktorú po sebe pomenoval.

Existujú však aj ďalšie predpoklady, ktoré hovoria o založení mesta. Predpokladá sa, že mesto bolo postavené kvôli obrane mesta Rostov. Prvá zmienka o meste, ktorú zachytil autor Povesti dávnych liet Nestor, pochádza až z roku 1071 a viaže sa k povstaniu smerdov.

### Novgorodské knieža

Po smrti svojho staršieho brata Vyšeslava Vladimiroviča (podľa niektorých údajov v roku 1011) ho Vladimír I. posadil na trón v Novgorode a prinútil ho, aby mu každoročne platil daň vo výške 2000 hrivien striebra. Jaroslav I. však nesúhlasil.

Kyjevská Rus za vlády Jaroslava I. Múdreho.
#### Boje o trón Kyjevskej Rusi

Prvú vojnu o kyjevský trón (1016) vyhral Jaroslav I., hoci jeho brat sa nevzdával a ešte dvakrát (s Pečenegmi a s vojskom Boleslava I. Chrabrého) zaútočil.

V roku 1018 zať Sviatopolka I. s pomocou Boleslava I. Chrabrého porazil Jaroslavove vojská pri brehoh rieky Bug a obsadil Kyjev. Boleslav I. sa v ňom pokúsil získať trón, ale nahnevaní Kyjevčania začali poľskú armádu vraždiť. Boleslav I. bol nútený z mesta zutekať a nechať Sviatopolka I. ďalej bojovať samého.

Jaroslav I. po druhej porážke chcel utiecť z krajiny, ale novgorodčania ho presvedčili, aby znova bojoval o trón proti Boleslavovi I. a Sviatopolkovi I.. Na jar roku 1019 teda uskutočnil novú vojnu proti Sviatopolkovi I. a po jeho víťazstve v nej (ako vyznamenanie za víťazstvo dostal titul Veľké knieža kyjevské) a smrti svojich bratov Borisa a Gleba (1015 a 1017) sa pre istotu na istý čas utiahol do Novgorodu, kde ho v roku 1036 na novgorodskom tróne vystriedal jeho syn Vladimír Jaroslavič.

### Knieža Kyjevskej Rusi

V roku 1036 zvíťazil v boji proti Pečenehom a oslobodil Kyjevskú Rus od ich nájazdov na jeho krajinu. Na počesť víťazstva nad týmto kmeňom dal v Kyjeve preto postaviť Chrám svätej Sofie, ktorý po maliarskej stránke dokrášlili tí najlepší umelci a maliari z Konštantínopola.

V tom istom roku sa stal panovníkom vo väčšej časti Kyjevskej Rusi, keď pod vládu jeho príbuzného Brjačislava I. (1003 - 1044) a neskôr Vseslava II. Polackého (1044 - 1068) patrilo iba Polacké kniežatstvo.

V roku 1038 napadol Jotvínov a o dva roky neskôr (1040) vpadol na územie Litvy, kde sa zdržal do roku 1044.

#### Otázka určenia následníka trónu Kyjevskej Rusi

Čoskoro pred svojou smrťou sa Jaroslav I. začal zaoberať pálčivou otázkou, ktorá trápila aj jeho otca Vladimíra I. Veľkého, a to systémom nástupníctva ďalších panovníkov na trón Kyjevskej Rusi tak, aby medzi nimi nevznikli tradičné rozbroje, ktoré sa vždy objavili po tom, ako panovník krajiny zomrel. V otázke rozdelenia území Staroruského štátu sa riadil princípom prvorodeného syna v rodine. Na základe tohto princípu krajinu rozdelil na päť menších častí. Najstarší - Izjaslav Jaroslavič - zdedil Kyjev a Novgorod spolu s ich okolitým územím. Sviatoslav Jaroslavič získal Černigov, tretí syn Vsevolod Jaroslavič Perejaslav a štvrtý syn Vjačeslav Jaroslavič Smolensk. Najmladší syn - Igor Jaroslavič - vládol vo Vladimírsko-volynskom kniežatstve.

#### Záhadný dátum srmti

Jaroslav I. Múdry umrel 20. februára 1054 (5. marec 1054 podľa juliánskeho kalendára) v meste Vyšgorod v rukách jeho syna Vsevoloda I..

V rokoch 1936, 1939 a 1964 vedci uskutočnili rad výskumov, v ktorých podrobili hrobku Jaroslava I. Múdreho hlbokej sondáži. Zistilo sa, že knieža bolo vysoké 172 - 175 cm (pravá noha bola o niečo dlhšia ako ľavá) a tiež, že bolo chromé. Jedna verzia tvrdí, že od narodenia, druhá zastáva názor, že panovník ochrnul po niektorej z bitiek.

Po smrti Jaroslava I. Múdreho nespokojní kyjevčania zvrhli z trónu Izjaslava Jaroslaviča, vyhnali ho z mesta a za nového panovníka Kyjevskej Rusi vymenovali jeho príbuzného Vseslava II. Polackého. Zo stepí znova zaútočili kočovné kmene Polovcov a Pečenegov, ktorí niekoľkokrát zaútočili na Kyjev a zničili obchodné cesty, ktoré viedli po Dnepri. Hoci sa Izjaslavovi podarilo vrátiť a povstalcov skrotiť.

## Historický význam osobnosti

* Založil mnoho miest (Tartu, Jaroslavľ (1010), Novgorod-Severskij)
* Za jeho vlády Kyjev často porovnávali s krásou Konštantínopolu.
* Založil prvé ruské kláštory (Kláštor sv. Juraja v Jaroslavli a Kyjevo-Pečerský kláštor v Kyjeve).
* Od začiatku jeho vlády sa v krajine uctieval a slávil sviatok svätého Juraja Drakobijcu (26. novembra).
* Je autorom Cirkevného štatútu - tzv. Ruskej pravdy - zbierky zákonov staroruského feudálneho práva.
* V roku 1051 vymenoval za prvého ruského metropolitu biskupa Ilariona, a to prvýkrát za neúčasti konštantínopolského patriarchu.
* Za jeho vlády nastal rozmach prekladu byzantských a iných kníh do cirkevnoslovanského a staroruského jazyka.
* V roku 1028 založil prvú školu pre deti kňazov.
* Začal raziť mince - tzv. Jaroslavské striebro, - na jednej strane ktorých bol vyobrazený Ježiš Kristus, na druhej svätý Juraj Drakobijec, ochranca panovníka Kyjevskej Rusi.
* V stredovekej Európe sa prestíž a sila dynastie merali odhodlanosťou členov iných dynastií vstúpiť do manželského zväzku s príslušníkom inej dynastie. V tomto ani Jaroslav I. nemohol zaostávať. Jeho žena bola švédska princezná, jednu jeho sestru si za manželku vzal poľský kráľ, druhú - byzantský panovník. Jeho traja synovia sa oženili s princeznami z Európy a tri dcéry sa postupne vydali za francúzskeho, nórskeho a uhorského kráľa. Nečudo, že mnoho historikov nazýva Jaroslava I. Múdreho „tesťom Európy“.

O Jaroslavovi I. je známe, že kvôli udržaniu pokoja na severnej hranici svojej krajiny, každoročne posielal Varjagom 300 hrivien striebra. Túto sumu peňazí bol však priveľmi malý a skôr symbolický, zabezpečoval však mier s týmto kmeňom Vikingov a ochranu severných území Kyjevskej Rusi.

## Deti

* Vladimír Jaroslavič - novgorodské knieža (1034 - 1052)
* Izjaslav Jaroslavič - novgorodské knieža (1052 - 1054) a knieža Kyjevskej Rusi (1054 - 1068, 1069 - 1073 a 1077 - 1078)
* Sviatoslav II. Jaroslavič - knieža Kyjevskej Rusi (1073 - 1076)
* Vsevolod I. Jaroslavič - knieža Kyjevskej Rusi (1076 - 1077 a 1078 - 1093)
* Vjačeslav Jaroslavič - smolenské knieža (1054 - 1057)
* Igor Jaroslavič - knieža Vladimírsko-volynského kniežatstva
* Alžbeta Jaroslavna - žena nórskeho kráľa Haralda III. Surového
* Anastázia Jaroslavna - žena uhorského kráľa Ondreja I.
* Anna Jaroslavna (Anna Kyjevská alebo Anna Ruská) - vydala sa za francúzskeho kráľa Henricha I.

## Referencie

## Pozri aj

* Zoznam vládcov Ruska
* Dejiny Ruska
* Dejiny Ukrajiny
* Dejiny Litvy

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jaroslav I. (Kyjevská Rus)**

## Galéria

* Tisíc rubľová bankovka s vyobrazením sochy zakladateľa mesta Jaroslavľ (1997).
* Ukrajinská bankovka hodnoty 2 UAH s vyobrazením Jaroslava I. Múdreho (1992).
* Bankovka hodnoty 2 UAH s vyobrazením Jaroslava I. Múdreho (1995).
* Bankovka hodnoty 2 UAH s vyobrazením Jaroslava I. Múdreho (2003).
* Jaroslav I. Múdry vyobrazený na ikone.
* Jaroslav I. Múdry.

|  |
| --- |
| Jaroslav I. Múdry |
| Vladárske tituly |
| Predchodca **-** | **Rostovské knieža** 987 – 1010 | Nástupca **Boris Vladimirovič Svätý** |

|  |
| --- |
| Jaroslav I. Múdry |
| Vladárske tituly |
| Predchodca **Vyšeslav Vladimirovič** | **Novgorodské knieža** 1010 – 1034 | Nástupca **Vladimír Jaroslavič** |

|  |
| --- |
| Jaroslav I. Múdry |
| Vladárske tituly |
| Predchodca **Sviatopolk I. Vladimírovič** | **Kyjevské knieža** 1016 – 1018 | Nástupca **Sviatopolk I. Vladimírovič** |

|  |
| --- |
| Jaroslav I. Múdry |
| Vladárske tituly |
| Predchodca **Sviatopolk I. Vladimírovič** | **Kyjevské knieža** 1019 – 1054 | Nástupca **Izjaslav Jaroslavič** |