# Kyjev

|  |
| --- |
| Kyjev (Київ – *Kyjiv*) |
| hlavné mesto Ukrajiny |
|  Zhora zľava: Kyjevsko-pečerská lavra, Verchovna rada Ukrajiny, Kyjevská univerzita, Dom s chimérami, socha Bohdana Chmeľnyckého, Námestie Nezávislosti  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Vlajka  |  Erb  |

 |
| **Oficiálny názov:** Київ – *Kyjiv* |
|  |
| Štát |  Ukrajina |
| Oblasť | Kyjevská oblasť |
|  |
| Rieka | Dneper |
|  |
| Nadmorská výška | 197 m n. m. |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 847 km² (84 700 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 2 952 301 (*2022*) |
| Hustota | 3 485,6 obyv./km² |
|  |
| Vznik | 5. storočie |
| Primátor | Vitalij Kličko |
|  |
| Časové pásmo | VEČ (UTC+2) |
|  - letný čas | VELČ (UTC+3) |
| PSČ | 01xxx-04xxx |
| Telefónna predvoľba | +380 44 |
|  |
|

 Poloha mesta v rámci Ukrajiny
 |
|
 |
| Wikimedia | © OpenStreetMap Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Kiev |
| **Webová stránka:**   |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Kyjev** (do roku 1966: *Kijev*; ukr. Київ – *Kyjiv*, poľ. *Kijów*, rus. Киев – *Kijev*, jidiš קיאב – *Kijav*) je hlavné a najväčšie mesto Ukrajiny, správne stredisko Kyjevskej oblasti.

Mesto leží na rieke Dneper v severnej časti krajiny. Má rozlohu 847 km2 a 2,95 milióna obyvateľov (2022). Kyjevská aglomerácia má 4,07 milióna obyvateľov. Je to dopravná križovatka a centrum elektrotechnického priemyslu.

## Názov

### Etymológia

V starej ruštine (t.j. v stredovekom jazyku, ktorý je priamym predchodcom okrem iného dnešnej ruštiny a ukrajinčiny) znie najstarší doložený tvar názvu mesta Кыѥвъ či Кыевъ (oboje: Kyjev), od 13. storočia aj Киевъ či Кiевъ (oboje: Kijev). Súčasný kodifikovaný slovenský (a český) názov tohto mesta teda zodpovedá najstaršiemu doloženému domácemu názvu tohto mesta.

Etymológia názvu mesta je sporná.

### Slovenský názov

V rokoch 1902 – 1931 a 1940 – 1966 slovenský kodifikovaný tvar znel *Kijev*. V rokoch 1931 – 1940 a potom znova od roku 1966 dodnes bol resp. je znova kodifikovaný tvar *Kyjev*. Zmena kodifikácie je v Pravidlách slovenského pravopisu z roku 1966 komentovaná nasledovne: „Zmenil sa spôsob písania miestneho mena Kijev na Kyjev (podľa zásad transkripcie z ukrajinčiny).“ M. Považaj k tejto zmene pravopisu z roku 1966 výslovne uvádza, že mäkké i sa v tomto názve písalo pod vplyvom ruštiny, zatiaľ čo tvrdé y bolo zavedené, lebo zodpovedá stavu v ukrajinčine.

Po začiatku ruskej invázie na Ukrajinu začali niektoré médiá aj na znak sympatií k brániacemu sa ukrajinskému národu používať názov *Kyjiv* (tzn. prepis zo súčasného ukr. Київ), no slovenské štandardizované exonymum ustanovené Úradom geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (podľa § 18 zákona č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii) je Kyjev.

## Poloha a prírodné podmienky

Monastier svätého Michala
Historické centrum Kyjeva sa rozkladá na pahorkoch nad pravým (západným) brehom Dnepra, v 20. storočí vyrástli nové štvrte aj na ľavom brehu (napr. Darnyca, Podil). Reliéf mesta je dosť členitý, lesnaté pahorky sú od seba oddelené malými údoliami, zbiehajúcimi sa k Dnepru. Do Dnepra sa pri Kyjeve zľava vlieva rieka Desna, severne od mesta Dneper zadržuje veľká Kyjevská priehrada.

## Dejiny

Ulica Chreščatik
Podľa legendy založili Kyjev traja bratia tak, že postavili tri hrady na troch pahorkoch.

Kyjev patrí k starobylým európskym mestám, nakoľko archeologické nálezy posúvajú jeho začiatky na prelom 5. a 6. storočia. V 9. až 12. storočí bol Kyjev sídelným mestom rozsiahlej Kyjevskej Rusi. Roku 988 prijal kyjevský veľkoknieža Vladimír I. kresťanstvo, ktoré sa odtiaľ šírilo medzi všetkých východných Slovanov, a Kyjev sa hneď stal jedným z hlavných centier kresťanskej kultúry. Počas 12. storočia sa štát rozpadol na viacero kniežatstiev a Kyjev začal strácať svoj pôvodný význam. Roku 1240 mesto spustošili mongolské vojská Batuchána. Od roku 1363 patril Kyjev Litovskému veľkokniežatstvu (od roku 1471 ako stredisko Kyjevského vojvodstva) a spolu s ním neskôr v rámci Lublinskej únie k poľsko-litovskej ríši. Od roku 1497 mal Kyjev samosprávu podľa magdeburského spôsobu.

Po kozáckych povstaniach v polovici 17. storočia sa Kyjev dostal pod ruskú správu; jeho pridelenie Rusku definitívne potvrdil tzv. Večný mier z roku 1686. Od roku 1797 bol Kyjev strediskom rovnomennej gubernie. Univerzita svätého Vladimíra (dnes Ševčenkova univerzita) bola založená v roku 1834.

Po revolúcii roku 1917 bola v Kyjeve založená ukrajinská Centrálna rada, ktorá vyhlásila nezávislosť Ukrajiny. Po viac ako dvoch rokoch bojov však zvíťazili v občianskej vojne boľševici, a tak bol Kyjev od roku 1920 začlenený do formujúceho sa sovietskeho štátu. Až v roku 1934 sa stal opäť (namiesto „proletárskejšieho“ Charkova) aspoň metropolou Ukrajinskej sovietskej socialistickej republiky.

Po útoku na Sovietsky zväz dobyli Nemci 19. septembra 1941 aj Kyjev. Počas bitky o Kyjev došlo v širšom okolí mesta k obrovskému obkľúčeniu sovietskych síl a strate vyše 500 000 sovietskych vojakov. Sovietske jednotky Ľudového komisariátu vnútra (NKVD) pred ústupom z mesta zamínovali časť budov v centre, ktoré vybuchli až po začiatku nemeckej okupácie. Nacisti sa v meste dopustili krutých vojnových zločinov – 29. a 30. septembra 1941 zvláštne jednotky SS v rokline Babyj Jar na severozápadnom okraji mesta popravili vyše 33-tisíc kyjevských Židov. Popravy na tomto mieste pokračovali aj neskôr. Spod nacistickej okupácie bolo zničené mesto vyslobodené 6. novembra 1943 jednotkami 1. ukrajinského frontu. Druhej bitky o Kyjev sa zúčastnili aj vojaci 1. československej samostatnej brigády. 8. mája 1965 bol mestu za činnosť počas vojny udelený titul mesto-hrdina.

Kyjev je najbližšie veľké mesto k Černobyľu, v ktorom sa v roku 1986 odohrala najzávažnejšia jadrová havária v histórii jadrovej energetiky. Mesto bolo kontaminované a uvažovalo sa o jeho evakuácii, najmä v prípade, že by hrozil ďalší, ničivejší výbuch poškodeného reaktora. Túto hrozbu sa síce podarilo odvrátiť, ale stovky občanov museli byť hospitalizovaní so symptómami choroby z ožiarenia.

Od roku 1991 je Kyjev hlavným mestom nezávislej Ukrajiny. Významne sa do dejín zapísal v novembri a decembri 2004, keď veľké demonštrácie proti sfalšovaným výsledkom prezidentských volieb, tzv. Oranžová revolúcia, viedli k čiastočnej zmene režimu v krajine.

V dôsledku nečakaného rozhodnutia najvyšších predstaviteľov Ukrajiny prerušiť proces európskej integrácie tu v roku 2013 opäť prebiehali masové protesty, známe ako Euromajdan, podľa námestia nezávislosti v Kyjeve, ktoré bolo centrom protestov. Po opakovaných pokusoch zastaviť protesty násilím došlo v roku 2014 k revolúcií, zvrhnutiu prezidenta Viktora Janukovyča a jeho úteku do Ruska.

Kyjev sa následne stal útočiskom pre mnohých utečencov z oblasti Donbasu na východe Ukrajiny, kde Ruskom iniciované separatistické hnutia vyvolali vojnu o samostatnosť. No ani samotný Kyjev sa vojne nevyhol, keď Rusko 24. februára 2022 vpadlo na Ukrajinu a okrem iného sa pokúsilo obsadiť Kyjev. Ukrajinským obrancom sa však podarilo zabrániť obsadeniu strategického letiska v Hostomeli ruskými výsadkarmi a následne na predmestiach Kyjeva odraziť Rusov postupujúcich po zemi z Bieloruska a Kurskej oblasti, následkom čoho sa Rusi 6. apríla 2022 stiahli z oblasti. Vojna však pokračuje na východe aj juhu krajiny, a Kyjev sa dodnes opakovane stáva cieľom ostreľovania ruskými balistickými raketami, strelami s plochou dráhou letu a bezpilotnými lietadlami. To spôsobilo značný odliv obyvateľov smerom na západ, ci už Ukrajiny a miest ako Ľvov, alebo ďalej do Európskej únie.

Po začiatku vojny sa Kyjev ako sídlo Ukrajinskej vlády a prezidenta stal dôležitým centrom medzinárodného politického diania. Hlavy mnohých štátov, Slovensko nevynímajúc, opakovane navštevujú Kyjev, aby Ukrajine vyjadrili podporu a odsúdili Ruskú agresiu.

## Administratívne členenie

Kyjev je rozdelený na 10 správnych obvodov („rajónov“):

* Darnyckyj (ukr. Дарницький),
* Desňanskyj (Деснянський),
* Dniprovskyj (Дніпровський),
* Holosijivskyj (Голосіївський),
* Obolonskyj (Оболонський),
* Pečerskyj (Печерський),
* Podiľskyj (Подільський),
* Solomenskyj (Соломенський),
* Sviatošynskyj (Святошинський),
* Ševčenkivskyj (Шевченківський).

## Doprava

Kostru mestského dopravného systému tvorí metro. Kyjevské metro má tri trasy, pretínajúce sa v centre mesta. Prvá trasa bola uvedená do prevádzky v roku 1960. Dnes má 43 staníc a celkovú dĺžku 54 km, z toho 6 km po povrchu.

Juhovýchodne od Kyjeva sa nachádza medzinárodné letisko Boryspiľ.

## Pamätihodnosti

Katedrála svätej Sofie
### Katedrála svätej Sofie

Katedrála svätej Sofie, resp. Svätej Múdrosti ukr. Софійський собор *Sofijskyj sobor*, rus. Софийский собор alebo Собор Святой Софии *Sofijskij sobor* alebo *Sobor Svjatoj Sofii*) bola postavená v 11. storočí z rozhodnutia Jaroslava I. Múdreho, ktorý ju dal založiť v roku 1037. Názov chrámu je odvodený od starogr. σοφίᾱ *sophia* – „múdrosť“ po vzore Hagie Sofie v Konštantínopole (dnes Istanbul). Konali sa v ňom korunovačné slávnosti a iné slávnostné ceremónie; kniežatá Kyjevskej Rusi tu udeľovali audienciu zahraničným delegáciám. Za dobu svojej existencie bola katedrála niekoľkokrát zničená, obzvlášť v roku 1240 mongolskými Tatármi.

V rokoch 1685 – 1707 bola katedrála prestavaná v štýle ukrajinského baroka. Kupoly získali hruškovitý tvar a z pôvodných tridsiatich kupol bolo zachovaných iba devätnásť. V roku 1889 došlo k prestavbe západného priečelia a bola vybudovaná chrámová predsieň.

Počas protináboženskej kampane v Sovietskom zväze v roku 1920 bola plánovaná „asanácia“ katedrály, ale nakoniec bola katedrála spolu s priľahlými objektmi z 18. storočia vyhlásená za historicko-architektonickú rezerváciu. Dnes je súčasťou svetového dedičstva UNESCO a jedným zo siedmich divov Ukrajiny.

V interiéri sa nachádza rad fresiek, ktoré v minulosti zaberali plochu zhruba 5000 metrov štvorcových (dnes rôzne zdroje uvádzajú 2 – 3 m štvorcové rôzne zachovalých fresiek z 11. storočia) a mozaík, ktoré v minulosti zaberali plochu 640 metrov štvorcových (dnes 260).
Sú na nich vyobrazení vládcovia, náboženské a lovecké motívy. Známe je vyobrazenie Jaroslava Múdreho a jeho rodiny.

V katedrále boli pochovávané ruské kniežatá, dodnes sa však zachovala iba hrobka Jaroslava Múdreho.

Bola vybudovaná s piatimi loďami a jej dĺžka je 37 m, šírka 55 m a výška od podlahy po vrchol centrálnej kupoly je 29 m.

### Ostatné pamätihodnosti

* Chrám svätého Ondreja
* Chrám svätého Vladimíra
* Kyjevsko-pečerská lavra (UNESCO)
* Zlatá brána
* Katedrála svätého Mikuláša (rímskokatolícka) v Kyjeve
* Kláštor svätého Cyrila
* socha Matka Vlasť

## Partnerské mestá

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Ankara, Turecko
* Atény, Grécko
* Baku, Azerbajdžan
* Belehrad, Srbsko
* Bratislava, Slovensko
* Brusel, Belgicko
* Budapešť, Maďarsko
* Edinburgh, Spojené kráľovstvo
* Florencia, Taliansko
* Helsinki, Fínsko
* Chicago, USA
* Jerevan, Arménsko
 | * Kišiňov, Moldavsko
* Kjóto, Japonsko
* Krakov, Poľsko
* Lipsko, Nemecko
* Minsk, Bielorusko
* Mníchov, Nemecko
* Odense, Dánsko
* Paríž, Francúzsko
* Peking, Čína
* Pretória, Južná Afrika
* Riga, Lotyšsko
* Rím, Taliansko
 | * Santiago, Čile
* Sofia, Bulharsko
* Štokholm, Švédsko
* Tallinn, Estónsko
* Tbilisi, Gruzínsko
* Tirana, Albánsko
* Toronto, Kanada
* Toulouse, Francúzsko
* Varšava, Poľsko
* Viedeň, Rakúsko
* Vilnius, Litva
* Wu-chan, Čína
 |

## Poznámky

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kyjev Wikislovník ponúka heslo **Kyjev**

## Externé odkazy

* Kyjev – sprievodca po Kyjeve s fotografiami (po česky)