# Hajabusa 2

| Hajabusa 2 |
| --- |
|  Vizualizácia sondy Hajabusa 2 |
| **COSPAR** | 2014-076A |
| **Katalogové číslo** | 40319 |
| **Štart** | 3. decembra 2014 |
| **Kozmodróm** | Kozmické centrum Tanegašima |
| **Nosná raketa** | H-IIA |
| **Konec misie** | 2020 (plánovaný) |
|  | JAXA |
| Výroba | NEC |
| **Hmotnosť** | 609 kg |
| **MASCOT** |
| **Druh** | pristávací modul |
| **Cieľ** | asteroid Ryugu |
| **Výroba** | DLR, CNES |
| **MINERVA-II** |
| **Cieľ** | asteroid Ryugu |
| **Výroba** | JAXA |
| **Prístroje** |
| **ONC** | optické kamery
  |
| **NIRS3** | spektrometer v blízkej infračervenej oblasti
  |
| **TIR** | infračervená kamera
  |
| **LIDAR** | laserový výškomer |
| Hajabusa 2 na stránkách JAXA |

**Hajabusa 2** (jap. はやぶさ; ang. *Hayabusa 2*, v preklade sokol) je japonská sonda agentúry JAXA, ktorá má za cieľ preskúmať asteroid 162173 Ryugu, pristáť na ňom a priniesť vzorky späť na Zem. Úlohou je priniesť nové poznatky o vývoji solárneho systému, pôvodu vody a života na Zemi.

## Popis sondy

hayabusa 2
Dizajn sondy vychádza z predchádzajúcej sondy Hajabusa, vypustenej v roku 2003. Telo má tvar hranolu s rozmermi 1,0 x 1,6 x 1,4 m. K nemu sú na oboch stranách pripojené dva paralelné panely fotovoltaických článkov s celkovou plochou 12 m². Celková hmotnosť sondy s palivom je 609 kg.

Iónový motor Hayabusa μ10
Poháňajú ju štyri iónové motory s ťahom 4 x 10 mN a ISP 3 000 sekúnd (ktoré však budú súčasne v prevádzke len tri a jeden bude slúžiť ako záloha) a dvanásť motorov na jednozložkové kvapalné palivo rozdelené na dva samostatné okruhy. Iónové motory boli z predchádzajúcej misie, poskytujú však o 25% viac ťahu a bola predĺžená ich životnosť.

Sonda je 3-osovo stabilizovaná pomocou gyroskopov. V porovnaní s predchádzajúcou misiou bol pridaný štvrtý, záložný gyroskop, aby mohol systém fungovať aj v prípade poruchy jedného z nich – v prvej misii Hajabusa bola po poruche nutná stabilizácia pomocou motorov.

## Skákajúce roboty - hopsadlá

Pre podrobný prieskum asteroidu budú použité tri skákajúce roboty Rover-1A, Rover-1B, Rover-2 projektu **MINERVA-II** a modul MASCOT (Mobile Asteorid Surface Scout).

Hajabusa 2 hopsadlá
MINERVA-II je nástupcom MINERVA z Hayabusa. Skladá sa z niekoľkých samostatných systémov.

MINERVA-II-1 je kontajner, ktorý 21. septembra 2018 nasadil dva rovery - hopsadlá, Rover-1A a Rover-1B. Bol vyvinutý spoločnosťou JAXA a univerzitou v Aizu. Hopsadlá sú totožné a majú valcový tvar. Budú hopsať v nízkom gravitačnom poli s použitím krútiaceho momentu generovaného rotujúcimi hmotami. Nesú stereo kameru, širokouhlú kameru a teplomery. Solárne články a dvojvrstvové kondenzátory poskytujú elektrickú energiu.

Hopsadlá Rover-1A a Rover-1B boli pomenované ako Výr a Sova.

MINERVA-II-2 kontajner vypustí ROVER-2, hopsadlo vyvinuté konzorciom univerzít vedených univerzitou Tohoku. Ide o osemuholníkový hranol. Hopsadlo má dve kamery, teplomer, akcelerometer, optické a ultrafialové LED osvetlenie na detekciu častíc prachu.

MASCOT
**MASCOT** (Mobile Asteroid Surface Scout) bol vyvinutý nemeckým centrom pre letectvo a kozmonautiku a francúzskym Národným centrom vesmírneho výskumu s využitím skúseností získaných v priebehu vývoja pristávacieho modulu Philae na misii Európskej vesmírnej agentúry Rosetta. Modul v tvare pravidelného hranola nesie štyri vedecké prístroje: optické kamery **MASCAM**, spektrometer pre blízku infračervenú oblasť **MicrOmega**, rádiometer **MARA** a magnetometer **MASMAG**. MASCOT je vybavený mechanizmom umožňujúcim až 70 metrov dlhé skoky po asteroide. Batéria by mala poskytnúť dostatok energie pre 12 – 16 hodín prevádzky. MASCOT bol spustený na Ryugu 3.10.2018 03:58 UTC z výšky 51 m a na povrch dopadol po 20 minútach. Podľa neskoršej správy bol vypustený rýchlosťou 4 cm/s a dopadol po 6 minútach, počas ktorých urobil 20 snímkov. Po ďalších približne 31 minútach a niekoľkých kontaktov s povrchom dosiahol MASCOT svoju prvú pozíciu odpočinku a začal meranie povrchu. Ležal ale obrátene, tak zo Zeme dostal úspešný príkaz na prevrátenie. MASCOT sa tak dostal do správnej pozície, zahájil prevádzku a automaticky spustil štyri experimenty. Merania boli úspešné. MASCOT namiesto 16 pracoval 17 hodín a 7 minút.

Roboty povrch asteroidu fotografovali a merali jeho teplotu. Pohybovali sa pomocou krátkych skokov.

| Hopsadlo | Hmotnosť | Rozmery | Zdroj | Dátum | Vedecký náklad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **ROVER1A ROVER1B** | 1,1 kg | D 18 cm x výška 7 cm | solárne panely | 21. september 2018 | širokouhlá kamera, stereo kamera, termometre |
| **ROVER2** | 1,0 kg | D 15 cm x výška 16 cm | solárne panely | 2019 | dve kamery, termometer, akcelerometer. Optické a  ultrafialové LED svetlá pre osvetlenie |
| **MASCOT** | 9,6 kg | 29,5 × 27,5 × 19,5 cm | nenabíjateľné batérie  | 3. október 2018 | Kamera, infračervený spektrometer, magnetometer, rádiometer |

|  |
| --- |
| **MASCOT** |
| Camera (**MASCAM**) | Širokouhlý fotoaparát, ktorý fotografuje počas zostupu na povrch asteroidu a poskytne údaje pre prístroje na palube Hayabusa2, ako aj kontextové informácie pre prístroje na palube MASCOTu. (Institute of Planetary Research, DLR) |
| Radiometer (**MARA**) | Rádiometer sa používa na stanovenie povrchovej teploty s vysokým rozlíšením, ako aj na tepelné zmeny počas denných a nočných zmien na asteroide. (Institute of Planetary Research, DLR) |
| Magnetometer (**MAG**) | Určenie magnetického poľa asteroidu. (Institute of Geophysics and Extraterrestrial Physics, TU Braunschweig) |
| Infrared spectrometer (**MicrOmega**) | Stanovenie mineralogického zloženia povrchu asteroidu. (Institut d'Astrophysique Spatiale, Université Paris Sud) |

## Odbery vzoriek

**Small Carry-on Impactor**
Samotná Hajabusa2 má naplánované tri odbery vzoriek materiálu z povrchu Ryugu a uskladní ich oddelene v uzavretom kontajnery vo vnútri návratovej kapsuly. Tri požadované vzorky sú povrchové regolity, ktoré vykazujú rysy hydratovaných minerálov, regolit s buď nepozorovateľným alebo slabým dôkazom vodných zmien a vyťaženým podpovrchovým materiálom. Minimálne požadované množstvo na jeden odber je 0,1 g, ale systém má kapacitu až 10 g na vzorku.

Jeden z odberov bude z umelo vytvoreného kráteru priemeru cca 2 m, vytvoreného výbuchom. Hajabusa2 vypustí **Small Carry-on Impactor** (**SCI**), kinetickú nárazovú hlavicu pozostávajúcu z výbušného 4,5 kg detonátoru a medeného 2,5 kg projektilu. Po tom, ako bude kozmická loď v bezpečnej vzdialenosti, detonátor vypáli na povrch asteroidu projektil zo vzdialenosti cca 500 m. Dopad bude sledovať oddelená kamera **DCAM3.** Hajabusa2 sa na miesto kráteru pre odber vzorky vráti až po usadení prachu, po dvoch týždňoch.

22. februára 2019 sonda sa prvý krát dotkla asteroidu a vykonala odber vzoriek.

11. júla 2019 sonda druhý krát odobrala vzorku blízko miesta, kam dopadol medený projektil **Small Carry-on Impactor** (**SCI**). Odber do komory B sa nekonal, celkom sa vykonalo 7 zostupných operácii, zatiaľ čo komora B bola otvorená. V komorách A a C sú vzorky odobraté pri dotyku s asteroidom, komora B je prázdna, prípadne v nej môže byť materiál poletujúci okolo.

## Návrat

Na konci vedeckej fázy v decembri 2019 Hayabusa2 použije svoje iónové motory na zmenu orbity a návrat na Zem. V decembri 2020 sa spätná vstupná kapsula s tromi samostatnými kontajnermi, ktoré nesú vzorky asteroidu uvoľní, aby znovu vstúpila do zemskej atmosféry rýchlosťou 12 km za sekundu, kým sonda preletí okolo Zeme. Kapsulu so vzorkami pritiahne gravitácia a pristane v testovacej oblasti Woomera v Austrálii.

## Potenciálne rozšírenie misie

Pohľad na iónové motory
Keď sa v decembri 2020 kozmická loď vráti k Zemi a vypustí kapsulu so vzorkami, očakáva sa, že jej zostane 30 kg xenónovej hnacej látky, ktorá sa môže použiť na rozšírenie jej služieb a prelet k novému cieľu. Jedným z hlavných kandidátov je asteroid 2001 WR1, prelet 27. júna 2023.

## Priebeh misie

Sonda odštartovala z vesmírneho centra Tanegašima 3. decembra 2014 4:22 UTC.

3. decembra 2015 uskutočnila sonda gravitačný manéver okolo Zeme vo výške 3 090 km.

27. júna 2018 došlo k blízkemu kontaktu s Ryugu.

21. september 2018 pristáli Rover-1A a Rover-1B na Ryugu.

3. októbra 2018 pristál MASCOT na Ryugu.

22. februára 2019 sonda sa prvý krát dotkla asteroidu a vykonala odber vzoriek z povrchu asteroidu.

5. apríla 2019 sa zo sondy uvoľnil impaktor, ktorý nasledne vytvoril na povrchu asteroidu umelý kráter.

11. júla 2019 sonda zostúpila k povrchu a úspešne odobrala vzorky z vytvoreného krátera.

## Referencie

## Pozri aj

* Hajabusa
* JAXA
* 162173 Ryugu

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hajabusa 2**

## Externé odkazy

* Hajabusa 2 na webe JAXA (po anglicky)
* Články na tému Hajabusa 2 na webe Astro.cz (po česky)
* Články na tému Hajabusa 2 na webe Kosmonautix.cz (po česky)

## Zdroj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Portál slnečná sústava Kozmonautický portál |

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hajabusa 2 na českej Wikipédii.*