Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ISO 9660

**ISO 9660** je medzinárodný štandard špecifikujúci logický formát pre súbory a adresáre na CD-ROM.

Len CD vypálené vo formáte ISO 9660 je plne prenositeľné medzi rôznymi platformami (DOS, UNIX, MAC).

Joliet je rozšírenie štandardu ISO 9660, ktoré vyvinul Microsoft pre zápis dlhých názvov mien súborov vrátane medzinárodnej znakovej sady Unicode. Joliet povoľuje až 64 znakov v názve súboru vrátane medzier.
# Delené (znak)

÷:/
**Delené** (iné názvy: **znamienko delenia**, nespisovne: *deleno*, *delítko*) je symbol `÷` alebo `:` alebo `/`, ktorý v matematike určuje operáciu delenia.

Jeho klávesnicová skratka je `ALTGR + ú`.

## Súvisiace znamienko

* krát (znak)

## Referencie

## Iné projekty

|  |  |
| --- | --- |
|  | Matematický portál |

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Delené**
# EBCDI

|  | -0 | -1 | -2 | -3 | -4 | -5 | -6 | -7 | -8 | -9 | -A | -B | -C | -D | -E | -F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4- |  |   | â | ä | à | á | ã | å | ç | ñ | [ | . | < | ( | + | ! |
| 5- | & | é | ê | ë | è | í | î | ï | ì | ß | ] | $ | \* | ) | ; | ^ |
| 6- | - | / | Â | Ä | À | Á | Ã | Å | Ç | Ñ | ¦ | , | % | \_ | > | ? |
| 7- | ø | É | Ê | Ë | È | Í | Î | Ï | Ì | ` | : | # | @ | ' | = | " |
| 8- | Ø | a | b | c | d | e | f | g | h | i | «  | » | ð | ý | þ | ± |
| 9- | ° | j | k | l | m | n | o | p | q | r | ª | º | æ | ¸ | Æ | ¤ |
| A- | µ | ~ | s | t | u | v | w | x | y | z | ¡ | ¿ | Ð | Ý | Þ | ® |
| B- | ¢ | £ | ¥ | · | © | § | ¶ | ¼ | ½ | ¾ | ¬ | | | ¯ | ¨ | ´ | × |
| C- | **{** | **A** | **B** | **C** | **D** | **E** | **F** | **G** | **H** | **I** | ­ | ô | ö | ò | ó | õ |
| D- | **}** | **J** | **K** | **L** | **M** | **N** | **O** | **P** | **Q** | **R** | ¹ | û | ü | ù | ú | ÿ |
| E- | **\** | **÷** | **S** | **T** | **U** | **V** | **W** | **X** | **Y** | **Z** | ² | Ô | Ö | Ò | Ó | Õ |
| F- | **0** | **1** | **2** | **3** | **4** | **5** | **6** | **7** | **8** | **9** | ³ | Û | Ü | Ù | Ú |  |

**EBCDI** (*Extended Binary Coded Decimal Interchange*) je rozšírený BCD kód. Spolu s číslicami reprezentuje písmená a špeciálne znaky. Bol vyvinutý firmou IBM v roku 1964 a implementovaný do systémov IBM System/360. V súčasnosti je kvôli kompatibilite navrhnutý kód UTF-EBCDIC.
# UNIX-like operačný systém

|  |
| --- |
| Operačné systémy |
| Microsoft Windows |
| 1.0 • 2.0 • 3.0 • 3.1x • 95 • NT • 98 • 2000 • Me • XP • 2003 • Vista • 2008 • Windows 7 • CE • Mobile • Windows 8 • Windows 8.1 • Windows 10 • Windows 11 |
| Mac OS |
| System 6 · System 7 · Mac OS 8 · Mac OS 9 · macOS |
| GNU/Linux (distribúcia) |
| Ubuntu · Debian · Fedora · Gentoo · Knoppix · Mandriva · Red Hat Linux · Slackware · SUSE · ďalšie... |
| BSD |
| FreeBSD · NetBSD · OpenBSD · DragonFly BSD |
| Mobilný telefón a PDA |
| PalmOS · Windows Mobile · Windows Phone · Android · Symbian OS · OS X · iOS |
| DOS |
| MS-DOS · DR-DOS · Enhanced-DR-DOS · FreeDOS · PTS-DOS |
| Ďalšie |
| CP/M · OS/2 · QNX · Solaris · UNIX · AmigaOS · BeOS · OpenVMS · NeXTSTEP |
| z • d • u |

Diagram vzťahov medzi niektorými Unix a Unix-like systémami
**UNIX-like operačný systém** alebo **UNIXu podobný operačný systém** (angl. *Unix-like operating system*, skrátene **UN\*X**, **\*nix**) je označenie pre viacúlohový a viacpoužívateľský operačný systém, vychádzajúci z filozofie operačného systému Unix. Teoreticky je každý Unix systém Unix-like, ale v praxi sa ako Unix-like označujú iba systémy, ktoré nie sú Unix.

Na rozdiel od rôznych klonov Unixu, ktoré sú zväčša proprietárnym vlastníctvom rôznych firiem a ich licencia nedovoľuje volné šírenie a úpravy kódu, mnohé Unix-like operačné systémy majú otvorený zdrojový kód a je možné ich voľné šírenie a upravovanie. Na označenie takýchto systémov sa občas používa termín *Freenix*. Z týchto dôvodov nastal, hlavne v priebehu 90-tych rokov minulého storočia, taký búrlivý vývoj, že počet ich implementácií mnohonásobne prevýšil počet komerčne vyvíjaných Unixov. Niektoré firmy dokonca pristúpili na to, že zdrojové kódy svojich Unixových operačných systémov uvoľnili a sprístupnili.

Na Unix-like báze je založené veľké množstvo dnes používaných operačných systémov na serveroch i osobných počítačoch.

Medzi najrozšírenejšie a najznámejšie Unix-like systémy v súčasnosti patria Linux, Mac OS X, Solaris ako aj systémy z rodiny BSD (FreeBSD, NetBSD, OpenBSD).

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku UN\*X na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
# Indoárijské jazyky

*Názvom indoárijské jazyky sa zriedkavo označujú indoiránske jazyky, pozri indoiránske jazyky*
Rozšírenie indoárijských jazykov
**Indoárijské jazyky** (iné názvy: **indoárske jazyky**, **indické jazyky**, zriedkavo: *árijské jazyky*) sú jedna zo skupín indoiránskych jazykov.

## Delenie

Tradičné chronologické delenie je takéto:

* staré indoárijské jazyky (staroindické jazyky) - najmä sanskrit
* stredné indoárijské jazyky (stredoindické jazyky, prákrity)
* nové indoárijské jazyky (novoindické jazyky)

Existujú aj iné delenia.

## Referencie
# Kód Kamenických

Český text v kóde Kamenických zobrazený v znakovej sade CP437
**Kód Kamenických**, pomenovaný podľa bratov Jiřího a Mariana Kamenických, bol veľmi populárnou znakovou sadou pre osobné počítače bežiace pod MS-DOSom v niekdajšom Česko-Slovensku (dnes Česko a Slovensko). Iné pomenovanie je *KEYBCS2*, čo je pomenovanie TSR programu, ktorý implementoval pre toto kódovanie ovládač klávesnice.

V podstate ide o sadu CP437, v ktorej boli kódové body 128 až 171 nahradené znakmi českej abecedy a slovenskej abecedy, pričom ich usporiadanie bolo vybraté tak, aby náhradné glyfy pripomínali čo najlepšie originály. Všetky semigrafické znaky stránky CP437 zostali nezmenené.

Obidva tieto rysy prispeli k popularite tohto kódovania, pretože v ňom bol český text s istými problémami čitateľný aj na počítačoch s pôvodnou znakovou sadou. Niektoré počítače mali totiž uložené fonty v ROM na videokarte, vďaka čomu bola modifikácia obťažná, ak nie nemožná. Výsledok často vyzeral čudne, napr. ç namiesto č.

Všeobecné rozšírenie kódu Kamenických neutrpelo ani zavedením oficiálnej kódovej stránky IBM – CP852, ani zavedením znakovej sady Windows-1250 (*Microsoft Central Europe*) vo Windows 3.1. Používanie sady Windows-1250 sa začalo až s nástupom Windows 95 a s rozšírením kancelárskeho balíka Microsoft Office.

Toto kódovanie sa niekedy nazýva codepage 895 (CP895), ale IBM toto číslo stránky používa pre inú sadu a IANA toto číslo vôbec neuznáva.

V roku 2005 sa stále používajú mnohé aplikácie používajúce interne alebo dokonca aj externe kódovanie Kamenických.

## Tabuľka znakov

| Kamenicky |
| --- |
|   | x0 | x1 | x2 | x3 | x4 | x5 | x6 | x7 | x8 | x9 | xA | xB | xC | xD | xE | xF |
| 0x | *riadiace znaky* |
| 1x |
| 2x | SP | ! | " | # | $ | % | & | ' | ( | ) | \* | + | , | - | . | / |
| 3x | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | : | ; | < | = | > | ? |
| 4x | @ | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O |
| 5x | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | [ | \ | ] | ^ | \_ |
| 6x | ` | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o |
| 7x | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z | { | | | } | ~ | RZ |
| 8x | Č | ü | é | ď | ä | Ď | Ť | č | ě | Ě | Ĺ | Í | ľ | ĺ | Ä | Á |
| 9x | É | ž | Ž | ô | ö | Ó | ů | Ú | ý | Ö | Ü | Š | Ľ | Ý | Ř | ť |
| Ax | á | í | ó | ú | ň | Ň | Ů | Ô | š | ř | ŕ | Ŕ | ¼ | § | « | » |
| Bx | ░ | ▒ | ▓ | │ | ┤ | ╡ | ╢ | ╖ | ╕ | ╣ | ║ | ╗ | ╝ | ╜ | ╛ | ┐ |
| Cx | └ | ┴ | ┬ | ├ | ─ | ┼ | ╞ | ╟ | ╚ | ╔ | ╩ | ╦ | ╠ | ═ | ╬ | ╧ |
| Dx | ╨ | ╤ | ╥ | ╙ | ╘ | ╒ | ╓ | ╫ | ╪ | ┘ | ┌ | █ | ▄ | ▌ | ▐ | ▀ |
| Ex | α | β | Γ | π | Σ | σ | μ | τ | Φ | Θ | Ω | δ | ∞ | φ | ε | ∩ |
| Fx | ≡ | ± | ≥ | ≤ | ⌠ | ⌡ | ÷ | ≈ | ° | ∙ | · | √ | ⁿ | ² | ■ | *NBSP* |

RZ označuje riadiaci znak. Zmeny v porovnaní s CP437 su označené žltou farbou

## Referencie

## Pozri aj

* ASCII
* Unicode

## Externé odkazy

* Bratři Kameničtí: výsledné rozhodnutí jsme neučinili my, ale uživatelé – rozhovor nielen o kódovaní na zive.cz
# Zátvorka (interpunkčné znamienko)

Druhy zátvoriek
**Zátvorka** je interpunkčné znamienko ohraničujúce úsek textu, ktorý je poznámkou, vysvetlením a podobne.

Zátvorky sa taktiež používajú v matematike, kde majú svoj vlastný význam.

## Druhy zátvoriek

* **Jednoduché (okrúhle) zátvorky ( )**: najčastejšie používaný typ zátvoriek. Používajú sa v bežne písanom texte, v matematických zápisoch atď.

* **Zložené (svorkové, chlpaté, kučeravé) zátvorky { }**: sú používané v matematických zápisoch napríklad pre vymedzenie množiny alebo v programovaní na vymedzenie bloku v zdrojovom kóde.

* **Hranaté zátvorky [ ]**: často sa používajú v slovníkoch, kde sa do nich vkladá výslovnosť výrazu. Ďalej sa používajú v programovacích jazykoch, napr. ako index alebo veľkosť poľa.

* **Lomené (ostré)zátvorky < > alebo〈 〉**: V bežnej typografii textu sú neobvyklé, často sa vyskytujú v matematických zápisoch na označenie hraníc uzavretého intervalu. Ako lomené zátvorky sa niekedy používajú aj matematické operátory < (menší než) a > (väčší než), ktoré sú k dispozícii na klávesnici počítača.

* **Lomené zátvorky / /**: Ako zátvorky sa niekedy používajú aj lomky. Tento nesprávny návyk je pozostatkom písania na písacích strojoch, keďže tieto nemali na klávesnici symboly pre zátvorky. V lingvistike sa dve lomky používajú na vymedzenie fonémickej transkripcie

## Referencie

## Externé odkazy

|  |  |
| --- | --- |
|  | Jazykový portál |

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Kandela

**Kandela**, symbol **cd**, (po angl. *candela*, po latinsky *candela*) je jedna zo siedmich základných jednotiek SI. Je to intenzita svetla (svietivosť) v danom smere zo zdroja, ktorý vyžaruje monochromatické žiarenie s frekvenciou 540x1012 Hz a má žiarivú intenzitu (žiarivosť) v tomto smere 1/683 W na jeden steradián. Vybraná frekvencia je z viditeľného spektra, blízka svetlu zelenej farby. Ľudské oko je na túto frekvenciu najcitlivejšie.
# Chinatown

O iných významoch výrazu *Chinatown* pozri *Chinatown (rozlišovacia stránka)*.
**Chinatown** (v angl.  doslova „čínske mesto“, voľne prekladané aj ako „čínska štvrť“; čín. 唐人街 *Tchang-žen-ťie*, pchin-jin: *Tángrénjiē*) je časť mesta nachádzajúceho sa mimo čínskeho územia (pevninskej Číny, Hongkongu, Macaa, Taiwanu), ktorá je osídlená populáciou prevažne čínskeho pôvodu. Najznámejšie sú čínske štvrte v severoamerických a európskych mestách, no tento jav sa vyskytuje v mestách po celom svete, prevažne v juhovýchodnej Ázii, Austrálii a Južnej Amerike.

## Referencie

## Použitá literatúra

* Tan, Serene K. (c2010), „Chinatowns“, in Hutchison, Ray, *Encyclopedia of urban studies*, Thousand Oaks, CA; London; New Delhi; Singapore: SAGE Publications, str. 131-135, ISBN  978-1-4129-1432-1
# Banjarci

**Banjarci** alebo **Bandžarci** alebo **Bandžárci** sú jeden z pôvodných národov južného Kalimantanu, Indonézii, kde žijú v zmiešaných komunitách spolu s Dajakmi, Malajcami a Jávčanmi. Hovoria banjarsky, indonézsky a malajsky.
# Knižnica

O iných významoch výrazu *Knižnica* pozri *Knižnica (rozlišovacia stránka)*.
Univerzitná knižnica v San Diegu
moderná knižnica v meste Chambéry
**Knižnica** je organizovaná zbierka kníh, určená na priame používanie čitateľom, alebo kultúrna inštitúcia, ktorá organizuje spoločenské využívanie tlačených a rukopisných materiálov i ostatných hmotných zdrojov/nositeľov poznatkov a informácií.

## Tri črty knižnice

* kultúrna, vzdelávacia a informačná ustanovizeň
* systematicky usporiadaná zbierka kníh a iných nosičov informácii, ktoré sú určené na využívanie spoločnosťou s cieľom uspokojovať ich (informačné, vzdelávacie a rekreačné) potreby
* budova alebo miestnosť, kde sa takáto zbierka nachádza

## Čo sprístupňujú knižnice

* tlačené materiály – noviny, mapy, ilustrácie, letáky a iné dokumenty
* všetky formy zvukových a obrazových záznamov – od platní po DVD
* informačné zdroje, založené na výpočtovej technike – CD-ROM
* mnohé dokumenty sú len v digitálnej forme, ak aj tlačené, tak sú rozdielne
* virtuálne knižnice

## Dejiny

Kedysi boli knižnice štátne, obchodné, chrámové zbierky – predstavujú jeden zo spôsobov, ako sa z kočovnej kultúry stala kultúra urbanizovaná. Po stáročia boli knižnice pasívne, boli vlastníctvom panovníka alebo cirkvi, preto k nim nemala verejnosť bežný prístup. Svoj hlavný zmysel dosiahli, až keď ich sprístupnili verejnosti, koncom 19. storočia.

## Knižnice na Slovensku

Slovenské knižnice upravuje Knižničný systém Slovenskej republiky, ktorého riadiacim orgánom je Ministerstvo kultúry SR. Podľa neho knižnice na Slovensku členíme na Slovenskú národnú knižnicu, vedecké knižnice, akademické knižnice, verejné knižnice, školské knižnice a špeciálne knižnice.

## Pozri aj

* ISBN
* Knihovníctvo
* Slovenská národná knižnica
* Zoznam knižníc na Slovensku

## Iné projekty

CommonsWikicitáty* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Knižnica Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Knižnica**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Reliéf (sochárske dielo)

Reliéf, Napoleon
Basreliéf z Angkor Wat
**Reliéf** je sochárske dielo, určené na frontálny pohľad, tým sa líši od sochy, ktorá je určená pre viacero pohľadov. Plastické, priestorové prvky vystupujú zo základnej plochy do priestoru. Môžu vytvárať napríklad priestorovú ilúziu alebo znázorňovať iba dekoratívne ornamenty. Reliéf môže byť súčasťou povrchovej dekorácie architektúry.

Podľa výšky vystupujúceho námetu poznáme:

* **basreliéf** - *nízky reliéf* - je reliéf, pri ktorom námet vystupuje iba málo nad základnú plochu s nízkym kontrastom. Napríklad reliéfna tvorba talianskeho sochára Giacomma Manzú, alebo Marina Mariniho. Extrémnym príkladom nízkeho reliéfu sú napríklad mince, kde sa námet mierne prepadá dovnútra zaoblenej základne. Ďalšie príklady na známych dielach: Angkor Wat a Ištarina brána.
* **hautreliéf** - *vysoký reliéf* - je reliéf, pri ktorom námet viac ignoruje základňu, odpútava sa od nej a začína sa približovať svojou plasticitou soche. Vysoký reliéf je limitovaný najmä možnosťami materiálu, z ktorého je vytvorený. Väčšiu voľnosť umožňuje, v porovnaní s kameňom, bronz alebo sadra. Napríklad Rodinovo dielo Brána pekiel, vytvorené z bronzu.
* **reliéf en creux** - *vhĺbený reliéf* - je reliéf, pri ktorom námet vstupuje dovnútra plochy (zväčša kameňa). Tento typ reliéfu je typický napríklad pre staroegyptské sochárstvo. V umení 20. storočia na Slovensku je v tomto vyhotovení zásadným reliéf na fasáde budovy železníc (Šancová, Trnavské mýto - Bratislava). Figurálny návrh bol prvým, ktorý bol u nás vytvorený na počítači, autorom je slovenský sochár Jozef Jankovič.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Reliéf (sochárske dielo)**
# Vedecká komunikácia

**Vedecká komunikácia** je súhrn publikovaných, prezentovaných alebo popularizovaných informácií o vedeckých objavoch. Ako vedný odbor zahŕňa tvorbu, šírenie a uchovávanie vedeckých informácií. Cieľ vedeckej komunikácie šíriť informácie, teda zoznamovať s výsledkami (zvyčajne vlastnej) vedeckej práce iných vedcov, širokú verejnosť ale aj kompetentné štátne orgány, ktoré ovplyvňujú financovanie vedy.

Existujú aj iné definície. Napr. UNESCO definuje vedeckú komunikáciu ako „*tvorbu, transformáciu, hodnotenie (recenzovanie), šírenie a uchovávanie znalostí súvisiacich s výskumom a iným vedeckým úsilím*.“

Možno rozlišovať dva typy vedeckej komunikácie:

* vnútornú vedeckú komunikáciu, ktorej aktérmi sú vedci a prebieha vo vedeckej komunite
* vonkajšia vedecká komunikácie je interakciou vedeckej komunity so širokou verejnosťou. Predstavuje prenos vedeckých poznatkov do vedomia más, teda popularizáciu vedy.

## Referencie
# Walter Lippmann

|  |
| --- |
| Walter Lippmann |
|
americký spisovateľ, novinár |
| Narodenie | 23. september 1889 New York, USA |
| Úmrtie | 14. december 1974 (85 rokov) |
| Odkazy |
| Projekt Gutenberg | Walter Lippmann (plné texty diel autora) |
| Commons |  Walter Lippmann |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Walter Lippmann** (\* 23. september 1889, New York – † 14. december 1974) bol americký spisovateľ, novinár a politický komentátor.

Lippmann bol novinár, mediálny kritik a filozof, ktorý sa pokúsil uviesť do súladu napätie medzi slobodou a demokraciou v modernom svete.

V roku 1913 Lippmann, Herbert Croly, and Walter Weyl založili časopis The New Republic magazine. Počas prvej svetovej vojny sa stal Lippmann poradcom prezidenta Woodrowa Wilsona a asistoval mu pri projekte 14 bodov prezidenta Wilsona.

Lippmann mal kontakty na vplyvných amerických politikov a zásadne sa staval do antagonistickej pozície voči komunizmu. Ako mediálny kritik skúmal mediálne obsahy a opísal ich ako projekciu subjektívnych hodnôt na realitu prostredníctvom navodených sterotypov, čím sa vytvára tzv. mediálne pseudoprostredie.

V roku 1920 Walter Lippmann spolu s Charlesom Merzom sa vo svojej vedeckej štúdii s názvom Test mediálnych obsahov (A Test of the News) vyjadrili o novinárskom prejave venujúcom sa revolúcii boľševizmu uverejnenom v The New York Times ako o nevyváženom a nesprávnom. Lippmann napísal okrem Pulitzerovou cenou oceneného stĺpčeka s názvom Dnes a zajtra (Today and Tomorrow) niekoľko kníh. Bol to on, kto zaviedol pojem "studená vojna" v jeho rovnomennej knihe v roku 1947.

O demokracii sa vyjadril, že *"sa nikdy vážne nezaoberá problémom, ktorý vyvolala, pretože jeho zobrazenie v ľudských hlavách automaticky nikdy nezodpovedá vonkajšiemu svetu".* Masovú demokraciu teda vnímal ako jeden z najvplyvnejších stereotypov a podozrieval ju z elitárskych stanovísk. Masový volič je podľa neho len objektom, ktorý dezorientujú a zavádzajú zbory expertov.

Lippmann videl novinársku prácu ako "prácu s informáciami", pri ktorej novinári predstavujú spojivko medzi politikmi a verejnosťou.

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Stará francúzština

|  |
| --- |
| Stará francúzština (*(Langue d'oïl)*) |
| Štáty | Francúzsko, Belgicko, Švajčiarsko |
| Počet hovoriacich | neznámy |
| Poradie | nenachádza sa v prvej 100 |
| Klasifikácia | indoeurópske jazyky
* Románske jazyky
	+ Západorománske jazyky
 |
| Písmo | latinka |
| Wikipédia |
| Pomenovanie | nie je |
| Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Jazykový portál |

 |

**Stará francúzština** alebo zriedkavo **starofrancúzština** bolo románske dialektové kontinuum, ktorým sa hovorilo v oblastiach Belgicka, Švajčiarska a severného Francúzska približne v rokoch 1000 – 1300. V stredoveku bola stará francúzština známa ako **langue d'oïl**. Je odlišná od okcitánčiny (*langue d'oc*), ktorou sa hovorilo na juh od oblastí, kde prevládala stará francúzština.

## Ukážka textu

„Pro Deo amur et pro Christian poblo et nostro commun salvament, d’ist di en avant, in quant Deus savir et podir me dunat, si salvarai eo cist meon fradre Karlo, et in aiudha et in cadhuna cosa…“
*Pre lásku božiu a kresťanský ľud a našu spoločnú spásu, od tohto dňa, aj keď mi Boh dal znalosti a moc, budem brániť svojho brata Karla vo všetkom…*
## Literatúra

* Delamarre, X. & Lambert, P. -Y. (2003). *Dictionnaire de la langue gauloise : Une approche linguistique du vieux-celtique continental* (2nd ed.). Paris: Errance. ISBN 2877722376
* Pope, M.K. (1934). *From Latin to Modern French with Especial Consideration of Anglo-Norman Phonology and Morphology*. Manchester: Manchester University Press.
* Kibler, William (1984). *An Introduction to Old French*. New York: Modern Language Association of America.

## Pozri aj

* Románske jazyky
* Anglosaština
* latinčina
* Francúzština

## Externé odkazy

* *Old French on the Web* Archivované 2007-05-21 na Wayback Machine
* Old French Online Archivované 2007-02-21 na Wayback Machine from the University of Texas at Austin
* dictionnaire medievale - a wiki dictionary for middle french words and phrases Archivované 2007-11-09 na Wayback Machine

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Starofrancouzština na českej Wikipédii.*
# Tempo (hudba)

Presné určenie tempa – v tomto prípade 120 dôb (120 štvrťových nôt) za minútu
Tempo určené talianskym výrazom *prestissimo* – veľmi rýchle tempo
**Tempo** (z tal. *tempo* – čas) v hudbe označuje rýchlosť striedania jednotlivých dôb za určitú časovú jednotku (obyčajne za minútu), a teda aj rýchlosť samotnej hudobnej skladby.

Tempo sa väčšinou uvádza na začiatku skladby pomocou zaužívaných talianskych výrazov. Okrem tohto relatívneho určenia môžeme tempo upresniť číslom, ktoré udáva presný počet dôb za minútu, tzv. BPM, čo je skratkou anglického *beats per minute*. Napríklad pri predpise 60 BPM pripadá na každú sekundu práve jedna doba.

Na presné určenie tempa sa niekedy využíva metronóm. Tento prístroj zostrojil viedenský mechanik Johann Nepomuk Mälzel, a preto sa pri udaní tempa namiesto BPM používa aj označenie „M.M.“ – skratka od „Mälzlov metronóm“.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tempo (hudba)**
# Švédsky stôl

Švédsky stôl
**Švédsky stôl** (švéd. *smörgåsbord*) je forma bufetu vo švédskej kuchyni zahŕňajúca rôzne studené aj teplé jedlá z rýb a mäsa, ktoré si hostia sami berú na tanier. Jeho súčasťou tiež bývajú syry, nakladaná zelenina, dezerty, chlieb a nápoje, typicky pivo a akevitt. Tzv. *smörgåsbord* je považovaný za jeden zo symbolov švédskej kuchyne a je medzinárodne známy, napríklad v Spojených štátoch bol popularizovaný svetovými výstavami v roku 1939 a 1964. Podobá sa aj ruským zakuskom, ale nie je jasné, či je medzi týmito dvoma spôsobmi servírovania nejaký vzťah.

Švédske slovo „smörgåsbord“ sa skladá zo slov „smörgås“ (*sendvič*, zvyčajne otvorený) a bord (*stôl*).

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Švédsky stôl**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Švédský stůl na českej Wikipédii.*
# Syntax (jazykoveda)

**Syntax** alebo **skladba**  je v jazykovede časť gramatiky zaoberajúca sa konštrukciami, a to ako stavebnými prvkami viet alebo ako gramatickými a sémantickými celostnými útvarmi s komunikačnou funkciou.
Označenie pre syntax pochádza z gréckych slov συν (*syn*, znamenajúci „spolu“) a ταξις (*taxis*, znamenajúci „poradie“).

## Predmet záujmu

Skladba sa zaoberá:

* konštrukciami. Podľa druhu konštrukcií, ktorými sa zaoberá, sa tiež delí na na tieto časti:

1. syntagmatika
2. vetná syntax
3. polovetná syntax
4. súvetná syntax

* komponentmi konštrukcií (napr. vetné členy)
* syntaktickými a syntagmatickými vzťahmi a prostriedkami a spôsobmi na ich formálnu realizáciu
* slovosledom a aktuálnym vetným členením
* modálnou a emocionálnou stránkou vety

## Významné pojmy

* Stavebnými prvkami textu sa zaoberá textová syntax.
* Hlavnou jednotkou skladby je veta, ktorá sa skladá z vetných členov.
* Významové spojenie slov je sklad. Spôsob spájania členov do skladu je vzťah.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Jazykový portál |
# Kilometer

**Kilometer** (symbol: **km**) je jednotka dĺžky v metrickej sústave, zodpovedajúca 1 000 metrom (predpona kilo pochádza z gréčtiny, *khilia* = tisíc a *metro* = počet alebo miera). Kilometer sa bežne používa pre vyjadrenie vzdialeností v doprave a všeobecne na povrchu Zeme.

## Prevod na iné jednotky dĺžky

* 1 kilometer = 1000 metrov
* 1 kilometer ≈ 0,54 námornej míle
* 1 kilometer ≈ 0,621 míle
* 1 kilometer ≈ 3281 stôp

## Pozri aj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Fyzikálny portál |

* SI
* SI predpony
* Svetelný rok