Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# L

|  |
| --- |
| L |
|

| Latinská abeceda |
| --- |
|  | Aa | Bb | Cc | Dd |  |
| Ee | Ff | Gg | Hh | Ii | Jj |
| Kk | Ll | Mm | Nn | Oo | Pp |
| Qq | Rr | Ss | Tt | Uu | Vv |
|  | Ww | Xx | Yy | Zz |  |

 |

**L** je dvanáste písmeno latinskej abecedy.

L môže byť tiež:

* vo fyzike malé **l** je označenie pre dĺžku
* v matematike **L** je rímska číslica 50
* v biochémii je *L* symbolom pre aminokyselinu leucín.
* v biologickej taxonómii odkazuje *L.* na Carla von Linné.
* vo fyzike je *L* označením pre indukčnosť.
* v sústave SI je *l* značkou pre jednotku objemu liter.
* v odevnom priemysle *L* označuje veľkosť (z angl. *large*).
* vo fyzike je L značka tiež pre skupenské teplo
* v elektrotechnike je L označenie pracovného (fázového) vodiča
* *L* je medzinárodná poznávacia značka Luxemburska.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **L Wikislovník ponúka heslo **l**
# Kružnica

O pojme v teórii grafov pozri *kružnica (teória grafov).*
Znázornenie kružnice
**Kružnica** je rovinná krivka z triedy kužeľosečiek, je to rez kužeľovej plochy rovinou prechádzajúcou kužeľovou plochou kolmou na os kužeľovej plochy.

Ekvivalentná definícia je: V euklidovskej geometrií je kružnica množinou všetkých bodov v rovine v rovnakej vzdialenosti, nazývanej polomer, od pevného bodu, nazývaného stred.
Kružnice sú jednoduché uzavreté krivky, ktoré rozdeľujú rovinu na vnútro a vonkajšok. S kružnicou úzko súvisí aj pojem kruh, čo je množina bodov zložená z kružnice a jej vnútra, teda zo všetkých bodov v rovnakej alebo menšej vzdialenosti od stredu ako je polomer. Polomerom nazývame taktiež každú úsečku spájajúcu stred s bodom na kružnici.

V karteziánskej súradnicovej sústave (*x*, *y*) je kružnica so stredom (*x*0, *y*0) a polomerom *r* množina všetkých bodov (*x*, *y*) takých, že

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Ak sa stred kružnice nachádza v počiatku súradníc (0, 0), táto rovnica sa zjednoduší na

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Parametrické rovnice kružnice sú:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
kde:

**x0** a **y0** sú súradnice stredu kružnice.

**r** je polomer kružnice.

**φ** je uhol 0 ≤ φ < 2π spojnice bodu na kružnici a stredu s osou x ako parameter.

**Vlastnosti kružnice:**

1. Má konštantnú krivosť rovnajúcu sa hodnote 1/r

2. Dĺžka kružnicového oblúka je

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
pričom WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 je uhol oblúka v radiánoch

## Pozri aj

* guľa
* kružnica v teórii grafov
# Googol

**Googol** je číslo WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 (v Európe aj v USA).

Je ho možné zapísať ako jednotka a sto núl.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Toto číslo je väčšie, ako odhadovaný počet atómov v celom dosiaľ známom vesmíre. Navrhol ho americký matematik Edward Kasner v roku 1920 aj s číslom googolplex, ktorému je googol exponentom. Spýtal sa svojho synovca Miltona Sirotta, ako by pomenoval čísla WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 a WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 .

Podľa tohto čísla bol pomenovaný svetoznámy internetový vyhľadávač Google. Pôvodne sa mal volať tiež Googol, ale Larry Page a Sergey Brin urobili pri zadávaní preklep, ktorý sa im zapáčil.

## Pozri aj

* Skewesovo číslo
* Googolplex
# Blízkozemská planétka

Blízkozemský asteroid 4179 Toutatis
**Blízkozemská planétka** (NEA z anglického **N**ear **E**arth **A**steroid) je planétka, ktorej obežná dráha je v blízkosti dráhy Zeme. Niektoré blízkozemské planétky aj pretínajú dráhu Zeme a predstavujú isté nebezpečenstvo zrážky. Tieto planétky sú preto najľahšie dosiahnuteľné pozemskými kozmickými sondami. Niektoré je možné dosiahnuť aj použitím nižšej relatívnej rýchlosti, aká je potrebná na dosiahnutie Mesiaca. Kozmickými sondami tak už bolo navštívených viacero blízkozemských planétok, vrátane 433 Eros, 25143 Itokawa a 4179 Toutatis.

Je známych okolo 1000 blízkozemských planétok do veľkosti okolo 32 km (1036 Ganymed). Pravdepodobne ich existuje niekoľko desiatok tisíc, z toho planétok s rozmermi nad 1 km môže byť okolo 2000.

Tieto planétky prežijú na svojich dráhach iba od 10 miliónov do 100 miliónov rokov, pretože sú často eliminované rozpadom dráhy a akréciou Slnka, kolíziami s vnútornými planétami alebo sú vymrštené zo slnečnej sústavy po tesnom prelete okolo planét. Tieto procesy ich mali eliminovať pomerne dávno, ale nové sú pravidelne dodávané z pásma planétok.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Portál slnečná sústava |
# Pozemná lanovka

Lanová dráha vo Švajčiarsku
Lanová dráha na Montmartre v Paríži
**Pozemná lanovka** alebo **pozemná lanová dráha** je nevisutá lanovka s lanovým pohonom vozíka (vozíkov) pohybujúceho sa po koľajovej trati, spravidla s jednostranným sklonom so stúpaním nad 10 %.

Slúži na dopravu, ak je potrebné prekonať veľké stúpanie. Často je samotná lanovka turistickým lákadlom a jazda lanovkou je považovaná za nevšedný zážitok. Okrem pozemnej lanovky existujú aj visuté lanovky, ktorých kabíny alebo sedačky sú zavesené na lanách.

Lanovka má vždy najmenej dve stanice, hornú a dolnú. Niektoré lanovky môžu mať po ceste i ďalšie stanice.

Pri lanovke obyčajne stúpanie nebýva väčšie ako 45 stupňov. Niektoré zariadenia však sú na rozmedzí medzi lanovkou a výťahom.

Na pozemnej lanovke sú obyčajne dve vozidlá pohybujúce sa po koľajach každý opačným smerom. Trať môže byť v celej dĺžke dvojkoľajová, alebo vo väčšine dĺžky jednokoľajová a na vyhnutie je uprostred dĺžky výhybňa s dvoma Abtovými výhybkami.

Iným spôsobom, ako umožniť koľajovému vozidlu jazdu po strmšej dráhe, je ozubnicová dráha.

## Niektoré pozemné lanovky

| Mesto | Trať | Trasa | Zriadená | Zrušená | Prevádzkovateľ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vysoké Tatry | ŽSR 201 (od 1993 do ?) | Starý Smokovec lanovka – Hrebienok | 1908 |  | Tatry mountain resorts, a.s. |
| Praha |  | Újezd (Malá Strana) – Nebozízek – Petřín | 1891 | Od septembra 2024 lanovka nepremáva a čaká na rekonštrukciu | Dopravní podnik hlavního města Prahy, a. s. |
| Praha |  | Letenský tunel – Letenské sady | 1891 | 1922 |  |
| Karlovy Vary |  | Grandhotel Pupp – Jelení skok – Výšina přátelství | 1912 |  | Dopravní podnik Karlovy Vary, a. s. |

## Pozri aj

* Lanovka
* Visutá lanovka
* Sedačková lanovka
* Lyžiarsky vlek
* Výťah
* Ozubnicová dráha

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pozemná lanovka**

## Externé odkazy

* Pozemná lanovka na Hrebienok, fotky
* Pozemná lanovka na Hrebienok, video QuickTime 3,2MB[nefunkčný odkaz]
* Lanová dráha na Petřín Archivované 2007-09-27 na Wayback Machine (Bohumil Dušek, časopis Senát 3/2003)
* o lanovke na Petřín Archivované 2007-01-14 na Wayback Machine
* Lanová dráha na Petřín, fotky Archivované 2007-01-10 na Wayback Machine
* Lanová dráha Diana, Karlovy Vary
# Sklon dráhy

Sklon dráhy i pri eliptickej dráhe, C je referenčná rovina a D je obežná rovina, B centrálne a A je obiehajúce teleso.
**Sklon dráhy** alebo **inklinácia** je jedným zo šiestich elementov obežnej dráhy. Vyjadruje uhol medzi referenčnou rovinou, napríklad ekliptikou a obežnou rovinou danej planéty.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Fyzikálny portál |
# 1801

|  |
| --- |
| **Roky:** 1796 1797 1798 1799 1800 – **1801** – 1802 1803 1804 1805 1806 |
| **Desaťročia:** 90. roky – **0. roky 19. storočia** – 10. roky |
| **Storočia:** 18. storočie – **19. storočie** – 20. storočie |
| **Slovensko:**
1796
1797
1798
1799
1800 –
**1801** –
1802
1803
1804
1805
1806

---

**Rok 1801 v oblastiach:Kultúra*
Architektúra –
Umenie –
Literatúra –
Hudba
*Iné oblasti*
Veda –
Šport

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Udalosti

* 13. jún – otvorenie divadla Theater an der Wien, ktoré sa koncom 19. a začiatkom 20. storočia stalo dejiskom svetových premiér mnohých známych operiet

## Narodenia

* 1. február – Paul Émile Maximilien Littré, francúzsky filozof († 1881)
* 21. február – John Henry Newman, anglikánsky teológ († 1890)
* 6. apríl – William Hallowes Miller, britský mineralóg († 1880)
* 19. apríl – Gustav Theodor Fechner, nemecký filozof († 1887)
* 30. jún – Frédéric Bastiat, francúzsky ekonóm († 1850)
* 27. júl – George Biddell Airy, britský fyzik a kráľovský astronóm († 1892)
* 16. október – Josip Jelačič, chorvátsko-dalmatínsko-slavónsky bán († 1859)
* 3. november – Vincenzo Bellini, taliansky hudobný skladateľ († 1835)

## Úmrtia

* 25. marec – Novalis, nemecký filozof, spisovateľ a básnik (\* 1772)
* 28. marec – Ralph Abercromby, britský generál (\* 134)
* 23. september – Juraj Pray, uhorský historik (\* 1723)
* 9. november – Karel Stamic, nemecký huslista (\* 1745)
# Choreografia (kompozícia pohybu)

**Choreografia** (gr.) je výber a časová aj priestorová organizácia technických a výrazových prostriedkov pre vyjadrenie obsahu tanca. Aj príslušný odbor/náuka. V balete je choreografia aj režisérska práca pri nácviku, kompozícii, stvárnení javiskového baletu.

## Zdroj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Umelecký portál |

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# 1446

|  |
| --- |
| **Roky:** 1441 1442 1443 1444 1445 – **1446** – 1447 1448 1449 1450 1451 |
| **Desaťročia:** 30. roky – **40. roky 15. storočia** – 50. roky |
| **Storočia:** 14. storočie – **15. storočie** – 16. storočie |
| **Slovensko:**
1441
1442
1443
1444
1445 –
**1446** –
1447
1448
1449
1450
1451

---

**Rok 1446 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Narodenia

* Pietro Perugino, taliansky maliar († 1524)

## Úmrtia

* 14. máj – Filippo Brunelleschi, taliansky sochár a architekt (\* 1377)
# Prízvuk

**Prízvuk** je komplexná prozodická kvalita reči odlišujúca niektoré slabiky prúdu reči od slabík iných. V slovenskom jazyku je prízvuk na prvej slabike slova. V zložených slovách existuje okrem hlavného prízvuku aj vedľajší prízvuk.

Osobitným typom prízvuku je vetný prízvuk, ktorý sa nazýva dôraz. Vetným prízvukom sa zvýrazňuje informačné jadro výpovede. Jej súčasťou je zosilnenie hlasu, zmena tónu, predĺženie slabiky a timbre. Podľa prevládajúcej zložky je prízvuk charakterizovaný ako dynamický, (silový, výdychový), napr. v češtine, alebo ako melodický (tónový), napr. v starogréčtine, čínštine atď.

Podľa umiestnenia prízvuku sa rozlišuje prízvuk:

* stály (viazaný na pevnú slabiku, napr. v češtine na prvú, v poľštine na predposlednú atď.),
* voľný (na určitú slabiku neviazaný),
* pohyblivý (presúvajúci sa v rôznych tvaroch toho istého slova z jednej slabiky na druhú napr. v ruštine).

Podľa charakteru úseku, v ktorom prízvuk diferencuje jednotlivé slabiky, rozoznáva sa prízvuk slovný, prízvuk taktový a prízvuk
vetný.

## Literatúra

* Mistrík, J.: *Štylistika*. Bratislava: SPN, 1997.
* Kráľ. A. : *Pravidlá slovenskej výslovnosti*. Bratislava: SPN, 1997.

## Zdroje

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* *Slovník literární teorie*. (red. Š. Vlašín) Praha, Čs. spisovatel 1977. s. 307
# Kontajnerová loď

**CME CCM La Traviata IMO 9299795**|
 |
| Základné údaje  |
| Typ: | Nákladná loď |
| Domovský prístav: | Mumbai |
| Začiatok stavby: | 1956-súčasnosť |
| Spustená na vodu: | 9 535 lodí (2010) |
| Osud: |  |
| Technické dáta |
| Hrubá tonáž (BRT): |  |
| Dĺžka: | Do 397 m |
| Šírka: |  |
| Ponor: |  |
| Pohon: | Obyčajne naftový motor (od 1990)  |
| Rýchlosť: | Obyčajne 21–25 uzlov |
| Dosah: |  |
| Posádka: |  |
| Kapacita: | Do 15 500 TEU |

**Kontajnerová loď** je nákladná loď určená na prepravu kontajnerov ISO metódou zvanou kontajnerizácia. Je bežným prostriedkom komerčného intermodáleho prepravného systému. Kontajnery sa do lode umiestňujú pomocou portálových kontajnerových žeriavov do priestorových vodiacich mreží, nad úrovňou paluby sa vrstvia v asi šiestich radoch. V rohoch sa k sebe vzájomne upevňujú. V súčasnosti je najväčšou kontajnerovou loďou *Emma Mærsk* s kapacitou 14 500 TEU.

V roku 2001 viac ako 90% svetového obchodu v nehromadnom tovare bolo prepravovaných v ISO kontajneroch. V roku 2009 takmer jedna štvrtina svetového suchého tovaru bola dopravovaná loďami v ISO kontajneroch, odhadom 125 miliónov TEU alebo 1,19 miliardy metrických ton hodnoty nákladu.

## Najväčšie kontajnerové lode

**Najväčší operátori kontajnerových lodí, 2010**| 1. Maersk Line – Dánsko
2. MSC – Švajčiarsko
3. CMA CGM Group – Francúzsko
4. Evergreen Line – Taiwan
5. APL – Singapur
6. COSCO – Čína
7. Hapag-Lloyd Group – Nemecko
8. CSCL – Čína
9. Hanjin - Kórea
10. NYK – Japonsko
 |

Desať najväčších tried kontajnerových lodí, podľa TEU kapacity| Rok stavby | Názov | Trieda veľkosti | Maximálne TEU | Zdroje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | *Emma Mærsk* | 8 | 15 200–15 550 |  |
| 2009 | *MSC Danit* | 7 | 14 000 |  |
| 2009 | *MSC Beatrice* | 7 | 14 000 |  |
| 2010 | *MSC Fabiola* | 7 | 12 600 |
| 2008 | *CMA CGM Thalassa* | 2 | 10 960 |  |
| 2005 | *Gudrun Mærsk* | 6 | 10 150 |  |
| 2002 | *Clementine Maersk* | 7 | 9 600 |  |
| 2006 | *COSCO Guangzhou* | 5 | 9 500 |  |
| 2006 | *CMA CGM Medea* | 4 | 9 415 |  |
| 2003 | *Axel Mærsk* | 6 | 9 310 |  |
| 2006 | *NYK Vega* | 3 | 9 200 |  |

Najväčšia kontajnerová loď operátora CMA CGM *Christophe Colomb* s kapacitou 13 344 TEU
## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kontajnerová loď**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Container ship na anglickej Wikipédii.*
# Michel Hazanavicius

|  |
| --- |
| Michel Hazanavicius |
| francúzsky filmový režisér a scenárista |
|  |
| Narodenie | 29.3.196729. marec 1967 (59 rokov) Paríž, Francúzsko |
| Odkazy |
| Commons |  Michel Hazanavicius |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Michel Hazanavicius** (\* 29. marec 1967, Paríž, Francúzsko) je francúzsky filmový režisér a scenárista.

Začínal koncom osemdesiatych rokov, ale svoj režijný debut v podobe filmu *La Classe américaine* predstavil až v roku 1993. Za svoj film *Umelec* z roku 2011 získal mnoho ocenení, napríklad Oscara za najlepšiu réžiu. Medzi jeho ďalšie filmy patrí *Agent 117* (2006), *OSS 117: Stratený v Riu* (2009), alebo *Neverníci* (2012).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Michel Hazanavicius**

## Externé odkazy

* Michel Hazanavicius v Internet Movie Database (po anglicky)
* Michel Hazanavicius v Česko-Slovenskej filmovej databáze

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Michel Hazanavicius na českej Wikipédii.*
# 70. roky 20. storočia

Roky 1970 – 1979, súhrnne nazývané **70. roky 20. storočia**, sú obdobím slobody a uvoľňovania istých zvyklostí a kultúr.

Fotomontáž rôznych udalostí 70. rokov 20. storočia.
## Udalosti

* Objavili sa prvé návrhy a prebiehal vývoj sovietskej orbitálnej stanice DOS-7, neskôr pomenovanej Mir.
* Prebiehal vývoj amerického viacnásobne použiteľného kozmického dopravného prostriedku Space Shuttle.
* Vznikol hip-hop
* Vzniklo DISCO

## Galéria

* ABBA – jedna z najslávnejších skupín 70. rokov 20. storočia.
* DISCO vyniklo a zažilo svoju najväčšiu slávu v 70s.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Portál 20. storočia |
# Quintana Roo

|  |
| --- |
| Quintana Roo |
| štát |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Vlajka  |  Erb  |

 |
| **Oficiálny názov:**  Estado Libre y Soberano de Quintana Roo |
|  |
| Štát |  Mexiko |
| Hlavné mesto | Chetumal |
|  |
| Rozloha | 44 705 km² (4 470 500 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 1 468 469 (*2013*) |
|  |
| Vznik | 8. október 1974 |
| Guvernér | Roberto Borge |
|  |
| Časové pásmo | EST (UTC -5) |
| PSČ | 77 |
|  |
| Počet obcí | 10 |
|  |
|

 Poloha štátu v Mexiku

 |
|  Interaktívna mapa
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Quintana Roo |
| **Webová stránka:**  Oficiálna stránka |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Quintana Roo** je jedným z 31 mexických štátov. Rozkladá sa na východe polostrova Yucatán. Susedí so štátmi Yucatán a Campeche a stredoamerickými štátmi Belize a Guatemala. Sever štátu omývajú vody Mexického zálivu, východné pobrežie sa dotýka Karibského mora (tzv. *Mexický Karibik*). Práve pobrežie Karibiku so svojimi ostrovmi (cayos) je vyhľadávanou turistickou destináciou. Najväčším mestom v Quintana Roo je Cancún. Meno tohto štátu odkazuje na Andrésa Quintana Roo (1787 – 1851) - právnika, básnika a poslanca, ktorý s ďalšími podpísal Deklaráciu nezávislosti Mexika.

Na území štátu sa nachádza mnoho lokalít a stavieb, ktoré tu postavili Mayovia pred príchodom Európanov na americký kontinent.

## Prírodné podmienky

Väčšina Yucatánského polostrova je tvorená veľkou vápencovou krasovou tabuľou. Vápencové pôdy sú pórovité a umožňujú zrážkovej vode filtrovať do hlbších vrstiev pôdy. Pod povrchom sa vytvárajú ohromné ​​podzemné zásobárne vody - tzv. akvifery. Vyskytujú sa tu cenotes - prírodné studne veľkých rozmerov. Pobrežie štátu lemuje druhý najväčší koralový útes na zemeguli - Mezoamerický koralový útes.

Panuje tu tropické podnebie so striedaním medzi obdobím sucha (február - máj) a obdobím dažďov (jún - október).

## Fotogaléria

* ruiny mayského mesta Tulum
* mesto Cancún
* ostrov Cantoy
* mayská pyramída v Chacchoben
* cenote
* mesto Chetumal
* turistická loď pri pobreží Quintana Roo

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Quintana Roo**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Quintana Roo na českej Wikipédii.*
# Mydriáza

Mydriáza
**Mydriáza** (lat. *mydriasis*) znamená rozšírenie zrenice ľudského oka. Je sprostredkovaná *m. dilatator pupillae*, inervovaný sympatikom z *ncl. Intermediolateralis* na rozhraní krčnej a hrudnej miechy C7–Th1. Je to proces, ktorý nie je ovládaný vôľou. Môže sa objaviť na jednom alebo na oboch očiach. Na obidvoch očiach môže ísť o bežnú reakciu na obmedzenie dopadu svetla z okolitého prostredia (t.j. pri pobyte v tme), umožní tak väčší prienik svetla do oka. Mydriáza môže byť prítomná pri celej škále rôznych očných a neurologických ochorení. Opačným termínom je mióza.

## Referencie
# Alela

**Alela** alebo **alelomorfa** je dedičný základ znaku, jedna z viacerých alternatívnych foriem génu.

Gén je úsek nukleovej kyseliny DNA, kódujúci určitý znak jedinca. Gén sa skladá obvykle z dvoch alel, pričom každá pochádza od jedného rodiča. Alely určujú, ako sa znak prejaví v organizme.

Príkladom je gén farby očí, alely sú jednotlivé druhy farby (zelená, modrá, hnedá…)

Podľa toho, aké alely sú v géne, tak sa prejaví znak, ktorý je génom kódovaný. Podnebie a vplyvy okolia nemenia genetickú informáciu. Môžu sa však uprednostniť niektoré znaky - alely - tým, že sú v určitom prostredí výhodnejšie. Tak budú jedinci s týmito alelami úspešnejší a nakoniec vytlačia tých menej úspešných. Genetická informácia je jedincovi daná pri jeho vývoji a až do jeho smrti sa nemení.

Každý jedinec dostáva v priebehu dedenia od matky i od otca pre každý znak jednu alelu. Pre jeden znak má teda jedinec dve alely. U alelového páru zodpovedného za vývin nejakej vlastnosti sú dve rozličné alely: alela A a alela B. V rámci dedenia sú možné rozličné kombinácie týchto alel. Jedinec ktorý zdedí obidve alely A, čiže AA, prevezme vlastnosť A. Jedinec, ktorý zdedí alely B, čiže BB, prevezme vlastnosť B. Jedinec, ktorý zdedil kombináciu AB, má v sebe vlastnosť A aj B, dominantnejšia vlastnosť (napr. A) sa prejaví vonkajším prejavom. Jedinec je však i nositeľom alely B, ktorá sa môže ďalej dediť. Ak sa potomok neskôr - aj o niekoľko generácií ďalej - skombinuje s jedincom, ktorý je taktiež nositeľom alely B, môže sa vyskytnúť nový jedinec, ktorý zdedí obidve alely B a prejaví sa uňho vlastnosť B.

Gény, a tým aj alely, podliehajú genetickým mutáciám, ktoré, ak sú životaschopnejšie ako pôvodná genetická výbava, prirodzeným výberom vylepšujú vlastnosti jedincov.

## Externé odkazy

* Tomáš Pevný: Neuronové sítě a genetické algoritmy - vybrané aplikace při řešení některých technických problémů (pdf)
* Mendel's Principles of Heredity, William Bateson
* Jürgen Groth: Meine Moleküle. Deine Moleküle. Von der molekularen Individualität Archivované 2015-07-09 na Wayback Machine
* ALFRED: The ALlele FREquency Database Archivované 2011-11-02 na Wayback Machine
# Islamský kalendár

|  |
| --- |
| Súčasť série článkov na tému |
| Islam |
| **Dejiny islamu** |
| Viera a praktiky |
| Jedinosť Boha · Vyznanie viery · Modlitba · Pôst · Púť · Almužna · Mešita |
| Hlavné osobnosti |
| Mohamed
Abú Bakr as-Siddík Umar ibn al-Chattáb Utmán ibn Affán Alí ibn Abí Tálib
Mohamedovi súčasníci
Členovia Mohamedovej domácnosti
Proroci islamu |
| Texty a zákony |
| Korán • Sunna • Šaría Zákonodarstvo Životopisy Mohameda |
| Vetvy islamu |
| Sunniti *(Hanífovská • Málikovská • Šáfiovská • Hanbalovská • Záhirovská)* • Šiiti (Ismá'ílíja *(Nizáríja (Asasíni) • Mustálíja • drúzovia)* • Isná ašaríja *(Dža'farovská • Alaviti • Aleviti)* • Zajdíja) • Súfizmus *(Bektašija • Čištíja • Mawlawíja)* • Cháridža *(Ibádíja)* |
| Sociopolitické aspekty |
| Umenie • Architektúra Mestá • Kalendár Veda • Filozofia Náboženskí vodcovia Ženy v islame • Džihád Politický islam •
Liberálny islam Ahmadíja • Wahhábizmus  |
| Pozri aj |
| Slovníček islamských pojmov Zoznam významných mešít Zoznam článkov o islame |
| z • d • u |

**Islamský kalendár** zaviedol kalif Umar ibn al-Chattáb roku 637. Jeho začiatok bol stanovený na rok 622 (hidžra).

## Mesiace

1. al-muharram
2. safar
3. rabí´ al-avval
4. rabí´ath-thání
5. džumádá l-úlá
6. džumádá l-áchira
7. radžab
8. ša´bán
9. ramadán
10. šauvál
11. dhú l-ka´da
12. dhú l-hidždža

1. muharram roku 1 = 16. júl 622. Odchod Mohameda z Mekky pripadá na september 622. Takisto ako juliánsky kalendár a gregoriánsky kalendár ani islamský kalendár nepozná nultý rok. Začína sa počítať od prvého dňa prvého mesiaca (al-muharram) prvého roku.

## Pravidlá

Islamský kalendár je lunárny kalendár. Má 12 mesiacov s dĺžkou striedavo 30 a 29 dní. Jeho rok má teda 354 dní a je o 11 dní kratší ako rok gregoriánskeho kalendára. Oba kalendáre sa tak voči sebe pohybujú. Približne raz za 33 rokov sa rozdiel medzi letopočtami zníži o jeden rok.

## Prevody letopočtov

K základnej orientácii možno použiť nasledujúce vzorce:

G - gregoriánsky kalendár

I - islamský kalendár

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2

*Upozornenie: roky oboch kalendárov si vzhľadom na rozdielnu dĺžku nikdy presne nezodpovedajú.*