Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kana (písma)

**Kana** alebo **japonské slabičné abecedy** je všeobecný názov slabičných japonských písiem hiragana (ひらがな) a katakana (カタカナ), ako aj starého systému známeho ako manjógana (万葉仮名). Boli vytvorené z obrázkových znakov čínskeho pôvodu známych v japončine ako kandži (漢字).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kana (písma)**

## Externé odkazy

* Japonská Kana Písanka (PDF)
# Nápisy na bronzoch

Čínska kaligrafia na bronzovom zvone
**Nápisy na bronzoch** (čín. 金文, pchin-jin: *jīnwén* - ťin-wen) sú záznamy čínskeho písma na rôznych bronzových artefaktoch z obdobia dynastií Šang a Čou. Spolu sa našlo asi 12 tisíc nádob a zvonov s nápismi, ktoré obsahujú približne 4 tisíc rôznych znakov.

Najstaršie dochované nápisy siahajú do obdobia dynastie Šang. Tieto záznamy sú krátke a stručné, obsahovali len dátum a venovanie. Za dynastie Čou nastal rozvoj a skvalitnenie výroby bronzu, čo umožnilo vytvárať dlhšie zápisy. Spravidla sa zapisovali dôležité udalosti, bronzové nádoby a zvony teda fungovali ako dokumenty. Politicko-právny obsah má aj najznámejší nápis na zvone, tzv. *Mao-kung ding*, ktorý obsahuje rituálnu chválu istých panovníkov.

S úpadkom používania bronzu sa prestali vyhotovovať nápisy na bronzoch, posledné známe sú z obdobia bojujúcich štátov. Úcta k bronzom však pretrvala až dodnes. Už počas dynastie Chan sa nález bronzovej nádoby s nápisom považoval za šťastnú udalosť, v dvadsiatom storočí sa výskumom bronzov zaoberali významní čínski učenci ako Wang Kuo-wej alebo Kuo Mo-žo. Prispeli k tomu najmä systematické archeologické nálezy hudobných zvonov v provincii Šen-si.

## Referencie

## Externé odkazy

* Boltz, William G.: Early Chinese Writings. World Archeology 3/1986, str. 420-436 [nefunkčný odkaz]
# Kodžiki

*Kodžiki*, najstarší dochovaný rukopis z rokov 1371-1372
**Kodžiki** (jap. 古事記 – Kodžiki; doslova *Kronika/zápisy dávnych príbehov*; v slovenčine vyšlo pod názvom *Kodžiki. Japonské mýty* alebo **Furukotobumi** je najstaršia dochovaná japonská písaná kronika z roku 712 po Kr., zo začiatku obdobia Nara. Je to jedna z najvýznamnejších japonských literárnych pamiatok. Spolu s kronikou Nihongi (Nihonšoki) z r. 720 po Kr. je najdôležitejším prameňom poznania japonskej histórie, legiend a mýtov dovtedy tradovaných ústne. Jej zostavovateľom bol učený dvoran cisára *Temmu* - *Ó no Jasumaro*. Kronika však bola dokončená za vlády cisárovnej *Gemmei*.

*Ó no Jasumaro* zapisoval údaje a udalosti podľa ústneho podania rozprávačky *Hieda no Are*, dvoranky cisára Temmu. Predhovor je zapísaný v literárnej cisárskej čínštine, samotná kronika bola zapísaná v japončine, pretože to bol jazyk, v ktorom Hieda no Are prednášala staré udalosti mýtické, pseudohistorické aj historické. Je to prepis japončiny do čínskych znakov a ideogramov.

* I. časť: vek bohov - Kamicumaki
* II. časť: panovanie prvého cisára Džimmua - Nakacumaki
* III. časť: obdobie vlád cisára Nintoku až obdobie cisárovnej Suiko (593-628) - Šimocumaki

Kronika *Kodžiki* má mimoriadny význam pre poznanie histórie a umenia Japonska. Je tiež cennou pamiatkou pôvodného náboženstva *šintó*.(šintoizmus). Celé dielo Kodžiki má skôr povahu literárnu na rozdiel od kroniky *Nihongi*, ktorá je písaná v čínštine celá a je v štýle historického diela.

## Zdroj

* WINKELHOFEROVÁ, Vlasta. *Slovník japonské literatury*. Praha : Libri, 2008. 335 s. ISBN 978-80-7277-373-2.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Literárny portál |