# Hiragana

|  |
| --- |
|  Hiragana |
| Klasifikácia |
| ISO 15924: | 410 / Hira |

Pôvod jednotlivých znakov
**Hiragana** (v písme hiragana ひらがな, v písme kandži 平仮名; staršie názvy: **onnade, onnamodži**) je jedno z dvoch (druhým je katakana) japonských slabičných písiem (v slabičnom písme jeden znak predstavuje celú slabiku a nie iba hlásku), pozostáva z 46 symbolov (45 slabičných symbolov a písmeno n). Pripojením dvoch čiarok alebo krúžkov nad určité symboly alebo ich skladaním vznikajú ešte ďalšie zvuky.

## Dejiny

Hiragana bola kodifikovaná roku 1946, keď došlo k zjednoznačneniu priradení jednotlivých symbolov ku zvukom a dva symboly (wi, we) boli označené za zastarané. Táto slabičná abeceda vznikla v 9. storočí za prispenia budhistického kňaza Kúkaia (774-835). Jednotlivé symboly vznikli zjednodušením celých (hira znamená v japončine „celkový“) čínskych znakov kandži (na rozdiel od katakany, ktorá vznikla zjednodušením iba časti čínskych znakov), u ktorých už predtým došlo k desemantizácii a fonetizácii (stratili význam a stali sa iba zvukmi, aby mohli vyjadrovať japonské koncovky). Znaky hiragany sú zložitejšie a na písanie obtiažnejšie ako znaky katakany. Nie dlho po svojom vzniku bolo toto písmo nazývané takisto onnade (ženská ruka) - písali ním totiž prevažne ženy (muži používali katakanu a kandži), ktorým nebolo umožnené učiť sa znakom kandži, ktoré boli považované za príliš zložité. Vďaka zavedeniu hiragany tak vzniklo množstvo literárnych diel z rúk žien z obdobia Heian.

## Dnešné použitie hiragany

* slová japonského pôvodu pre ktoré neexistuje kandži
* gramatické slová (predpony, prípony, častice, koncovky)
* knižky pre malé deti (japonské deti sa hiraganu učia ako prvé z troch japonských písiem: hiragana, katakana, kandži)
* súkromné listy
* *furigana* (malé znaky hiragany, ktoré v knihách pre začínajúcich čitateľov naznačujú výslovnosť zložitých znakov kandži)
* *okurigana* (hiraganový znak nasledujúci za kandži).

## Základná sada znakov hiragany

Zastarané znaky sú zobrazené červenou. Pri každom znaku je jeho zvuková hodnota zapísaná v Hepburnovom systéme romanizácie.

| あ *a* | い *i* | う *u* | え *e* | お *o* | (*ja*) | (*ju*) | (*jo*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |
| か *ka* | き *ki* | く *ku* | け *ke* | こ *ko* | きゃ *kja* | きゅ *kju* | きょ *kjo* |
| さ *sa* | し *ši* | す *su* | せ *se* | そ *so* | しゃ *ša* | しゅ *šu* | しょ *šo* |
| た *ta* | ち *či* | つ *cu* | て *te* | と *to* | ちゃ *ča* | ちゅ *ču* | ちょ *čo* |
| な *na* | に *ni* | ぬ *nu* | ね *ne* | の *no* | にゃ *ňa* | にゅ *ňu* | にょ *ňo* |
| は *ha* | ひ *hi* | ふ *fu* | へ *he* | ほ *ho* | ひゃ *hja* | ひゅ *hju* | ひょ *hjo* |
| ま *ma* | み *mi* | む *mu* | め *me* | も *mo* | みゃ *mja* | みゅ *mju* | みょ *mjo* |
| や *ja* |  | ゆ *ju* |  | よ *jo* |  |
| ら *ra* | り *ri* | る *ru* | れ *re* | ろ *ro* | りゃ *rja* | りゅ *rju* | りょ *rjo* |
| わ *wa* | ゐ *wi* |  | ゑ *e/we* | を *o/wo* |  |
|  | ん *n* |  |
|  |
| が *ga* | ぎ *gi* | ぐ *gu* | げ *ge* | ご *go* | ぎゃ *gja* | ぎゅ *gju* | ぎょ *gjo* |
| ざ *za* | じ *dži* | ず *zu* | ぜ *ze* | ぞ *zo* | じゃ *dža* | じゅ *džu* | じょ *džo* |
| だ *da* | ぢ *dži* | づ *zu* | で *de* | ど *do* |  |
| ば *ba* | び *bi* | ぶ *bu* | べ *be* | ぼ *bo* | びゃ *bja* | びゅ *bju* | びょ *bjo* |
| ぱ *pa* | ぴ *pi* | ぷ *pu* | ぺ *pe* | ぽ *po* | ぴゃ *pja* | ぴゅ *pju* | ぴょ *pjo* |

## Pozri aj

* Japonsko