Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Italické jazyky

**Italické jazyky** sú vetva indoeurópskych jazykov.

Italickými jazykmi sa hovorilo v staroveku v strednej a južnej časti Apeninského polostrova.

## Delenie

* **Latinsko-faliské jazyky**
	+ latinčina – z nej sa vyvinuli románske jazyky, ktoré sa obyčajne považujú za samostatnú jazykovú rodinu
	+ faliština – celkové zaradenie v systéme jazykov sporné, reliktný jazyk
* **Oskicko-umbrijské jazyky** (=**Sabelské jazyky**)
	+ oskické jazyky:
		- oskičtina (jazyk Oskov)
		- jazyk Herikov
		- marrucinčina (jazyk Marrucinov)
		- jazyk Pelignov
	+ umbrijské jazyky:
		- umbrijčina (jazyk Umbrov)
		- jazyk Marsov
		- sabinčina (jazyk Sabinov)
		- jazyk Volskov
		- južná pikénčina – celkové zaradenie sporné, reliktný jazyk
* iné:
	+ jazyk Aequov – zaraďovaný aj pod oskicko-umbrijské
	+ vestínčina (jazyk Vestínov) – zaraďovaná aj pod oskicko-umbrijské
	+ severná pikénčina – celkové zaradenie v systéme jazykov sporné, reliktný jazyk
	+ elymčina (jazyk Elymov) – celkové zaradenie v systéme jazykov sporné, reliktný jazyk; zaraďovaný aj pod oskicko-umbrijské
	+ sikánčina (jazyk Sikánov) – celkové zaradenie v systéme jazykov sporné, reliktný jazyk; zaraďovaný aj pod oskicko-umbrijské
	+ sikulčina (jazyk Sikulov) – celkové zaradenie v systéme jazykov sporné, reliktný jazyk; zaraďovaný aj pod oskicko-umbrijské
	+ venetčina (jazyk Venetov) - celkové zaradenie v systéme jazykov veľmi sporné, reliktný jazyk

## Pozri aj

* Italikovia
# Arméni

Znak Arménska s vrchom Ararat
Arméni vo svete
Spomienka na genocídu Arménov
Biblický vrch Ararat
Arménsky kresťanský chrám
Interiér chrámu
**Arméni** alebo staršie **Arménci** sú národ žijúci najmä v Arménsku, na ktorého území žijú nepretržite už 3500 rokov, Gruzínsku a Azerbajdžane (Náhorný Karabach). Až do prvej svetovej vojny obývali takmer celú východnú časť dnešného Turecka a tzv. Malé Arménsko. Patrili k vynikajúcim obchodníkom. Dodnes žijú veľké skupiny Arménov vo Francúzsku, Rusku či v Amerike. Vierovyznaním sa prevažne hlásia k Arménskej apoštolskej cirkvi, ktorá patrí k orientálnym pravoslávnym cirkvám.

## Dejiny Arménov

Arméni sú prvým národom na svete, ktorý oficiálne prijal kresťanstvo – v roku 301.

V rokoch 1915 a 1916 na území Osmanskej ríše prebiehalo násilné presídľovanie Arménov do juhovýchodných oblastí ríše (na územie dnešnej Sýrie), pri ktorých zahynuli desaťtisíce z nich. Celkový počet obetí je veľmi ťažké určiť, nakoľko neboli vedené žiadne štatistiky presídľovaných alebo neskoršie súpisy zomrelých. Bádateľ G. Lewy odhaduje na základe rôznych pramenných zdrojov a literatúry počet obetí na 642 000, čo bolo asi 37 % z predvojnovej populácie (odhadovanej na 1 750 000 Arménov), iná publikácia uvádza počty 800 000 – 1,2 milióna.

V dôsledku genocídy, najmä v 20. storočí, majú veľa emigrantov v USA, na Blízkom východe a v západnej Európe.

## Počty Arménov v jednotlivých krajinách

* Arménsko 3 229 900
* Rusko 1 130 491 – pozri Arméni v Rusku
* USA cca 1 000 000
* Francúzsko cca 500 000
* Irán cca 400 000
* Gruzínsko 248 900
* Sýria cca 190 000
* Libanon cca 140 000
* Argentína cca 130 000
* Ukrajina cca 100 000
* Jordánsko cca 70 000
* Uzbekistan cca 70 000
* Turecko odhady od 40 000 po 70 000
* Nemecko cca 42 000
* Kanada 40 505
* Brazília cca 40 000
* Irak odhady od 20 000 po 60 000
* Grécko cca 35 000
* Turkmenistan cca 30 000
* Bielorusko cca 25 000
* Spojené kráľovstvo cca 18 000
* Austrália 15 791
* Belgicko cca 10 000
* Slovensko cca 1000

## Referencie

## Ďalšia literatúra

* REDGATEOVÁ, Anna Elizabeth. *Arméni*. Preklad Václav A. Černý. Praha : NLN, Nakladatelství Lidové noviny, 2003. 424 s. (Dějiny národů.) ISBN 80-7106-350-9.
* KOŠŤÁLOVÁ, Petra; PECHA, Lukáš; ŘOUTIL, Michal; SOCHOVÁ, Anna. *Dějiny Arménie*. Vyd. 1. Praha : NLN, 2023. 481 s. (Dějiny států.) ISBN 978-80-7422-689-2.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **arménske príslovia Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Arméni**
# Slabikotvorná spoluhláska

**Slabikotvorná spoluhláska** alebo **sonanta** je hláska v jadre slabiky. Je to hláska (samohláska alebo spoluhláska), ktorá tvorí tú časť slabiky, ktorá má najvyššiu zvučnosť. Zo spoluhlások môžu byť sonantami iba sonóry (v slovenčine konkrétne zo sonór r, ŕ, l a ĺ).

## Zdroj

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Sarmati

**Sarmati** (staršie: **Sarmatovia**) boli početný staroveký kmeňový zväz z iránskej jazykovej skupiny. Ich pôvodné sídla boli na území medzi Donom a Aralským jazerom. Ich predkami boli tzv. Sauromati (podľa Herodota), sami boli príbuzní so Skýtmi a mali s nimi rad spoločných znakov a prejavov: kočovný spôsob života, luk, šípy, krátky meč, spôsoby boja a i.

Od 4. storočia pred Kr. sa významnejšie podieľali na starovekých dejinách východnej Európy. Na konci 2. storočia pred Kr. ovládali južné Povolžie a časť Černomoria. Patrili k nim Arsovia, Alanovia, Jazykovia, Sauromati atď.

V priebehu 1. tisícročia celkom zmizli z histórie a zmiešali sa s pôvodnými etnikami vo východnej Európe. Matej Bel vo svojich Notíciách v kapitole o zemplínskej župe opisuje Rusínov ako potomkov Sarmatov vyznávajúcich starú vieru a udržiavajúcich pôvodné zvyky.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sarmati**

## Zdroj

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Kužeľosečka

Rôzne kužeľosečky

**Kužeľosečka** je rovinná krivka, ktorá vznikne prierezom rotačnej kužeľovej plochy s rovinou neprechádzajúcou jej vrcholom. Podľa sklonu roviny rezu vzhľadom na rotačnú os kužeľovej plochy vzniká kružnica, elipsa, parabola a hyperbola.

* **Kružnica** so stredom *S* a polomerom *r* je množina všetkých bodov v rovine, ktorých vzdialenosť od bodu *S* je *r*.

* **Elipsa** je množina všetkých bodov v rovine, ktorých súčet vzdialeností od daných dvoch rôznych bodov je konštantný a väčší ako vzdialenosť daných bodov.

* **Parabola** je množina všetkých bodov v rovine, ktorých podiel vzdialeností od daného bodu a danej priamky je 1, t. j. majú rovnakú vzdialenosť od priamky a bodu, ktorý neleží na priamke.

* **Hyperbola** je množina všetkých bodov v rovine, ktorých rozdiel vzdialeností v absolútnej hodnote od daných dvoch rôznych bodov je konštantný a menší ako vzdialenosť daných bodov.Elipsa definíciaParabola definíciaHyperbola definícia

Iná definícia kužeľosečiek:

* Kužeľosečka je množina všetkých bodov v rovine, pre ktoré pomer vzdialenosti od daného bodu (ohniska) a danej (určujúcej) priamky, na ktorej neleží daný bod, má konštantnú hodnotu *k*. Ak 0<k<1, tak je to elipsa, ak k=1, tak je to parabola a ak 1<k, tak je to hyperbola. Takýmto spôsobom nemôžeme definovať kružnicu.

## Externé odkazy

* Kvadratické plochy, Výukový materiál
* Kvadriky Archivované 2020-07-17 na Wayback Machine
# SpaceX CRS-7

**SpaceX CRS-7**| Znak misie |
| --- |
|  |
| Údaje o misii |
| Názov misie: | SpaceX CRS-7 |
| Kozmická loď: | Dragon CRS (výr. č. C109) |
| Nosná raketa: | Falcon 9 v1.1 |
| Kozmodróm (rampa): | Cape Canaveral (SLC-40) |
| Štart: | 28. jún 2015, 14:21:11 UTC |
| Pristátie: | 28. jún 2015, 14:23:30 UTC (zničený) |
| Trvanie: | 2 minúty, 19 sekúnd |
| Cieľ spojenia: | ISS (plánované) |
| Navigácia |
|

| Predchádzajúca misia | Nasledujúca misia |
| --- | --- |
|  SpaceX CRS-6 |  SpaceX CRS-8 |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Kozmonautický portál |

 |

**SpaceX CRS-7** (**SpX-7**) bola zásobovacia misia na Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS), ktorá skončila haváriou nosnej rakety a stratou lode. Let odštartoval 28. júna 2015 pomocou nosnej rakety Falcon 9 s kozmickou loďou Dragon firmy SpaceX, u ktorej si zásobovací let objednala NASA v rámci programu komerčných dopravných letov, ale 139 sekúnd po štarte došlo k anomálii a následnému rozpadu a výbuchu rakety.

## Plán misie

Štart misie SpaceX CRS-7
Zásobovacia loď Dragon mala na ISS doviezť 1 952 kilogramov nákladu. Okrem zásob pre posádku, vybavenia stanice a mnohých vedeckých experimentov išlo hlavne o nové spojovacie zariadenie a oblek pre výstupy do vesmíru. Loď mala zostať pri stanici päť týždňov a potom sa so 640 kilogramami nákladu (odpadom a výsledkami experimentov) vrátiť späť na Zem (do Tichého oceánu).

Počas misie malo tiež dôjsť k testu záchrany prvého stupňa nosnej rakety, ktorý sa po oddelení od druhého stupňa mal pokúsiť pristáť na špeciálnej plávajúcej plošine (pomenovanej *Of Course I Still Love You*) v Atlantickom oceáne.

## Štart a havária

Video rozpadu a explózie rakety
Po niekoľkých odkladoch bol štart stanovený na 28. júna 2015 o 14:21:11 svetového času (UTC) z Cape Canaveral. Štart prebehol bez komplikácií, ale po 139 sekundách letu, ešte pred oddelením 1. stupňa rakety, došlo v 2. stupni k anomálii, ktorá spôsobila rozpad a výbuch rakety. Podľa predbežného záveru vyšetrovania haváriu pravdepodobne spôsobila prasknutá vzpera, kvôli ktorej sa odtrhla tlaková fľaša s héliom, čo viedlo k výbuchu nádrže s tekutým kyslíkom. Loď Dragon nebola zničená v dôsledku explózie, osudným sa jej stal až dopad na hladinu Atlantického oceánu. Elon Musk sa následne nechal počuť, že keby boli palubné počítače kapsule vhodne naprogramované, tak by loď pomocou svojich padákov dopad úspešne prežila.

## Dôsledky

Posádka Medzinárodnej vesmírnej stanice vďaka dostatočnému množstvu zásob haváriou ohrozená nebola. NASA vyčíslila škodu z neuskutočnenej misie na 110 miliónov dolárov. Firma SpaceX kvôli havárii ďalšie plánované lety rakety Falcon 9 pozastavila. Dňa 1. septembra 2015 riaditeľka SpaceX, Gwynne Shotwellová, oznámila, že k ďalším letom dôjde až o niekoľko mesiacov, a to s vylepšenou verziou rakety.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **SpaceX CRS-7**

## Externé odkazy

* Mission Overview Archivované 2017-05-11 na Wayback Machine
* Press Kit
# Hot Bird

Maketa družice Hot Bird 1
**Hot Bird** je konštelácia geostacionárnych telekomunikačných družíc, prevádzkovaná spoločnosťou Eutelsat. Družice sa využívajú prevažne na prenos televízneho a rádiového signálu, ale v menšej miere aj na dátové služby. Prvý satelit série bol vynesený v roku 1995. Výrobcami družíc boli spoločnosti Aérospatiale, Matra Marconi Space, Alcatel Space Industries a Alcatel Alenia Space. Okrem Alcatel Alenia Space sú tieto spoločnosti súčasťou EADS Astrium, čo je pobočka konzorcia EADS. Družice boli vyhotovené v typoch Spacebus 2000, Eurostar 2000, Spacebus 3000 a Eurostar 3000.

| Názov | COSPAR | Dátum štartu | Nosná raketa | Kozmodróm | Stav | Popis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Hot Bird 1** | 1995-016B  | 28. marec 1995 | Ariane 4 | Guyanské kozmické centrum | vyradená | Štartovala spoločne s družicou Brasilsat B2. (1995-016A) |
| **Hot Bird 2** | 1996-067A  | 21. november 1996 | Atlas II | Cape Canaveral | vyradená | Pri navádzaní na GEO sa vyskytli problémy, ktoré viedli k zvýšenej spotrebe pohonných látok a tým k zníženiu životnosti. Pôvodné umiestnenie bolo 12-13° východne, kde ju v roku 2007 vystriedal Hot Bird 8. Potom bola presunutá na 9° východne a premenovaná na **Eurobird 9** a potom vyradená. |
| **Hot Bird 3** | 1997-049A  | 2. september 1997 | Ariane 4 | Guyanské kozmické centrum | **aktívna** | Štartovala spoločne s Meteosatom 7 (1997-049B). Pôvodne bola umiestnená na pozícii 13° východne. Postupne bola posunutá západným smerom, najprv 10° v.d. potom 9° v.d. až bola konečne v roku 2007 zavesená na pozíciu 4° východne a premenovaná na **Eurobird 4**. |
| **Hot Bird 4** | 1998-013A  | 27. február 1998 | Ariane 4 | Guyanské kozmické centrum | **aktívna** | V júli 2006 bola presunutá na pozíciu 7° západne a premenovaná na **Atlantic Bird 4**. |
| **Hot Bird 5** | 1998-057A  | 9. október 1998 | Atlas II | Cape Canaveral | **aktívna** | Pôvodne bola umiestnená na pozíciu 1° východne. V roku 2002 bola presunutá na pozíciu 33° východne a premenovaná na **Eurobird 2**, v tom istom roku bola prenajatá spoločnosťou Arabsat a premenovaná na **Arabsat 2D**. V roku 2006 bola premenovaná na **Badr 2**. |
| **Hot Bird 6** | 2002-038A  | 21. august 2002 | Atlas V | Cape Canaveral | **aktívna** |  |
| **Hot Bird 7** | - | 11. december 2002 | Ariane 5 | Guyanské kozmické centrum | Zničená | Havária nosnej rakety Ariane 5. |
| **Hot Bird 7A** | 2006-007B  | 11. marec 2006 | Ariane 5 | Guyanské kozmické centrum | **aktívna** | Nahradila Hot Bird 1. |
| **Hot Bird 8** | 2006-032A  | 8. august 2006 | Ariane 5 | Guyanské kozmické centrum | **aktívna** | Nahradila Hot Bird 2 |
| **Hot Bird 9** | 2008-065A  | 20. december 2008 | Ariane 5 | Guyanské kozmické centrum | **aktívna** | Je umiestnená na pozícii 9° východne, bola premenovaná na **Eurobird 9A**. |
| **Hot Bird 10** | 2009-008B  | 12. február 2009 | Ariane 5 | Guyanské kozmické centrum | **aktívna** |  |

## Referencie

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hot Bird na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Kozmonautický portál |
# Memento mori

Philippe de Champaigne: Zátišie s lebkou, 17. stor.
Memento mori – Jozef Hanula (1901), maľba zátišia, technikou olejových farieb na doske
**Memento mori** je latinské príslovie, ktoré znamená *Pamätaj, že zomrieš*. Používalo sa aj vo variante **Memento mortis** – *Pamätaj na smrť*. Bolo inšpiráciou pre mnohé umelecké diela, ktoré mali divákovi pripomínať jeho smrteľnosť a krehkosť života (je to vzácne a kedykoľvek môže zmiznúť z nášho dosahu). Memento mori zvyčajne zahŕňa lebky (smrteľnosť), zhasnuté sviečky (symbolizmus ako život môže ľahko pominúť ako sfúknutie sviečky) a presýpacie hodiny (symbolizmus časovača našej životnosti).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Memento mori**
# Stupeň Fahrenheita

Krajiny, ktoré používajú stupeň Fahrenheita.
     Krajiny, ktoré používajú stupne Fahrenheita a Celsiusa.
     Krajiny, ktoré používajú stupeň Celsiusa.
**Stupeň Fahrenheita** (značka **°F**) je jednotka teploty pomenovaná po nemeckom fyzikovi Danielovi Gabrielovi Fahrenheitovi (1686-1736). Dnes sa používa hlavne v USA.

Vychádza z dvoch základných referenčných bodov:

* 0 °F je najnižšia teplota, ktorú sa podarilo Fahrenheitovi dosiahnuť (v roku 1724) zmiešaním soli, vody a ľadu,
* 96 °F je teplota ľudského tela.

Neskôr boli referenčné body upravené na 32 °F pre bod tuhnutia vody a 212 °F bod varu vody. Tieto referenčné body sú od seba vzdialené 180 stupňov, teda jeden stupeň Fahrenheita zodpovedá 5/9 kelvina, resp. stupňa Celzia.

## Prepočet na iné stupnice

### Kelvinova stupnica

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 ,
kde *K* je teplota v kelvinoch, *F* je teplota v stupňoch Farenheita.

### Celziova stupnica

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 ,
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 ,
kde *C* je teplota v stupňoch Celzia, *F* je teplota v stupňoch Farenheita.

### Réaumúrova stupnica

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 ,
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 ,
kde *R* je teplota v stupňoch Réaumúra, *F* je teplota v stupňoch Farenheita.
# Časticovo-vlnový dualizmus

**Časticovo-vlnový dualizmus** (iné názvy: **korpuskulárno-vlnový dualizmus**, **vlnovo-časticový dualizmus**) je vyjadrením skutočnosti, že hmota podľa kvantovej teórie vykazuje tak časticové ako aj vlnové vlastnosti. Prvotná formulácia tohto princípu bola publikovaná Louisom de Brogliem v roku 1924.

## Formulácia princípu

Kvantová teória popisuje hmotu spôsobom, ktorý nerozlišuje medzi časticami a vlnami tak, ako ich poznáme v klasickej mechanike. V určitých situáciách ale môžu prevládnuť buď vlnové alebo časticové charakteristiky hmoty. Ako príklad môžeme uviesť elektróny, ktoré tradične opisujeme ako častice. Ak ale necháme elektróny rozptyľovať na periodických štruktúrach s dostatočne malými atomárnymi vzdialenosťami, začnú tieto vykazovať vlnové vlastnosti (pozri aj Davissonov Germerov experiment).

Hypotézu o časticovo-vlnovom dualizme formuloval prvý raz Louis de Broglie v roku 1924. Matematicky ju vyjadril tak, že každej častici pripísal vlnovú dĺžku s hodnotou

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
pričom *h* je Planckova konštanta a *p* je hybnosť častice. Každej častici tak priradil vlnové vlastnosti. Naopak predchádzajúci vzorec umožňuje interpretovať spätne vlnenie ako časticu.
# Googolplex

Toto je článok o veľkom čísle. O sídle spoločnosti Google pozri *Googleplex.*
**Googolplex** je číslo 10googol = 1010100(aj v Európe aj v Spojených štátoch).

1 googolplex
= 10googol
= 10(10100)
= 1010000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
## Dejiny

Výraz zaviedol americký matematik Edward Kasner, pričom pochádza z roku 1920, kedy spolu s jeho vtedy 9-ročným synovcom Miltonom Sirottom navrhol výraz *googol* pre číslo 10100 a následne výraz googolplex pre číslo *„jeden, za ktorým budeš písať nuly až dokiaľ sa neunavíš“*. Kasner sa rozhodol uplatniť formálnejšiu definíciu, keďže – ako s humorom poznamenal – *„rôzni ľudia sa unavia v rôzny čas a nebolo by to správne, ak by bol Carnera lepším matematikom než Dr. Einstein len preto, že má väčšiu výdrž a dokáže písať dlhšie“*. A tak Kasner štandardizoval číslo *googolplex* na 1010100.

V auguste 2013 vydal Wolfgang H. Nitsche 10000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000-zväzkovú publikáciu obsahujúcu napísané celé číslo, čím vyvrátil *„časté tvrdenia, že číslo googolplex je natoľko veľké, že ho nikdy nemožno celé napísať“*.

## Referencie
# Kalám

**Kalám** (arabs. doslova *hovorenie, diskusia*) je v dejinách arabského myslenia jeden z troch hlavných smerov islamskej náboženskej filozofie, ktorý je pomenovaný podľa dialektickej metódy, ktorú používal. Jeho prívrženci sa nazývali **mutakallimovia** (arabs. *mutakallimín*).

Mutakallimovia sa pokúšali o racionalistické vysvetlenie náboženstva. Filozofiu považovali za dialektické umenie, ktorého cieľom má
byť odôvodňovanie a apológia Koránu.

Mutakallimovia tvrdili, že na svete vládne absolútny determinizmus. Boli aj atomisti: vznikanie a zanikanie vecí sa podľa nich odohráva iba
spájaním a rozdeľovaním atómov. Prozreteľnosť je zdrojom pohybu a konania.

## Predstavitelia

* Al-Aš’arí

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Skupina Apollo

**Skupina Apollo** je skupina planétok pomenovaných po planétke 1862 Apollo, čo bola prvá objavená planétka tejto skupiny.
Sú to planétky, ktoré križujú dráhu Zeme.

Najväčším objektom tohto typu je 1866 Sisyphus s priemerom okolo 10 km. Medzi kozmické objekty tejto skupiny patril aj Čeľabinský meteorit, ktorý 15. februára 2013 dopadol blízko mesta Čeľabinsk v Rusku, pri čom bolo zranených vyše 1000 ľudí.

## Najznámejšie planétky skupiny Apollo

| Názov | Rok objavu | Objaviteľ |
| --- | --- | --- |
| 2004 AS1 | 2004 | LINEAR |
| 1998 KY26 | 1998 | Spacewatch |
| 1997 XR2 | 1997 | LINEAR |
| 69230 Hermes | 1937 | Karl Wilhelm Reinmuth |
| (53319) 1999 JM8 | 1999 | LINEAR |
| (52760) 1998 ML14 | 1998 | LINEAR |
| 35396) 1997 XF11 | 1997 | Spacewatch |
| (29075) 1950 DA | 1950 | Carl A. Wirtanen |
| 25143 Itokawa | 1998 | LINEAR |
| 6489 Golevka | 1991 | Eleanor F. Helinová |
| 4769 Castalia | 1989 | Eleanor F. Helinová |
| 4660 Nereus | 1982 | Eleanor F. Helinová |
| 4581 Asclepius | 1989 | Henry E. Holt, Norman G. Thomas |
| 4486 Mithra | 1987 | Eric Elst, Vladimir Shkodrov |
| 4197 1982 TA | 1982 | Eleanor F. Helinová, Eugene Shoemaker |
| 4183 Cuno | 1959 | Cuno Hoffmeister |
| 4179 Toutatis | 1989 | Christian Pollas |
| 4015 Wilson-Harrington   | 1979 | Eleanor F. Helinová |
| 3200 Phaethon | 1983 | Simon Green, John K. Davies / IRAS |
| 2101 Adonis | 1936 | Eugène Joseph Delporte |
| 2063 Bacchus | 1977 | Charles Thomas Kowal |
| 1866 Sisyphus | 1972 | Paul Wild |
| 1862 Apollo | 1932 | Karl Wilhelm Reinmuth |
| 1685 Toro | 1948 | Carl A. Wirtanen |
| 1620 Geographos | 1951 | Albert George Wilson, Rudolph Minkowski |
| 1566 Icarus | 1949 | Walter Baade |

## Referencie

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Portál slnečná sústava |
# Vzplanujúca hviezda

Slnečná erupcia, podobné sa môžu vyskytovať na vzplanujúcich hviezdach
**Vzplanujúca hviezda** je premenná hviezda, ktorá môže vykazovať nepredvídateľné a dramatické zmeny v jasnosti za niekoľko minút alebo hodín. Jasnosť sa mení v celom spektre, od gama žiarenia po rádiové vlny.

Vzplanujúce hviezdy sú matní červení trpaslíci a podľa najnovších výskumov aj hnedí trpaslíci.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Fyzikálny portál Hviezdny portál |
# Seyfertova galaxia

Galaxia Kružidlo, ktorá je klasifikovaná ako Seyfertova galaxia typu 2
**Seyfertova galaxia** je súhrnné označenie špirálovej alebo nepravidelnej galaxie obsahujúcej extrémne jasné jadro, pravdepodobne kvôli prítomnosti supermasívnej čiernej diery. Svetlo z centrálnej oblasti sa mení v intervaloch kratších ako rok, čo znamená, že oblasť emisie musí byť v priemere menšia ako jeden svetelný rok. Sú pomenované po astronómovi menom Carl Seyfert, ktorý ich intenzívne študoval v 40-tych rokoch 20. storočia. Sú podtriedou aktívnych galaxií.

Seyfertove galaxie majú všetky veľmi jasné jadro žiariace prevažne v infračervenom spektre a nie príliš výrazné ramená. Dnes ich poznáme asi 200 a prvú z nich (NGC 1068) objavil ešte v roku 1908 E. Fatt, dôkladne sa však nimi začal zaoberať až Carl Seyfert. Seyfertove galaxie tvoria asi 1 až 2 % zo špirálových galaxií rovnakej svietivosti. Zdrojom ich energie je gravitačná sila obrej čiernej diery v ich jadrách. Predpokladá sa, že veľké špirálové galaxie (vrátane Galaxie) strávia približne desatinu svojho života v aktívnom, „seyfertovskom“ období. Sayfertove galaxie sa delia na dve skupiny: Seyfertove galaxie 1 a 2.

## Zdroj

* PLAUCHOVÁ, Jana. *Súhvezdia od Andromedy po Žirafu*. Redakcia Eduard Koči; ilustrácie Peter Zimnikoval; Beata Zimnikovalová, Michal Mojžiš, Tibor Krátky. prvé vyd. Hurbanovo : Slovenská ústredná hvezdáreň Hurbanovo, 2023. 592 s. ISBN 978-80-89998-357. Kapitola Perzeus, s. 294.

## Iné projekty

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál |

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Seyfertova galaxia**