# Markomanské vojny

| Markomanské vojny |
| --- |
|  Stĺp Marka Aurelia v Ríme zobrazujúci scény z markomanských vojen |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Dátum | 166 – 180 |
| Miesto | Germánia pozdĺž horného Dunaja, Panónia a Dácia |
| Výsledok | Rímske víťazstvo |

 |
| Protivníci |
|  Rímska ríša | Markomani, Kvádi, Jazygovia a ďalšie germánske kmene |
| Velitelia |
| Marcus Aurelius | Ballomar (Markomani), Valao (Naristi), Areogaesus (Kvádi), Zanticus (Jazygovia) |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Historický portál |

 |

**Markomanské vojny** sú séria vojen, ktoré prebehli v období vlády rímskeho cisára Marka Aurelia medzi rokmi 166 až 180.

Vojny vyvolali početné kmene Sarmatov, ktoré vpadli zo severu do Rímskej ríše a ktoré nasledovali germánski Markomani a Kvádi. Útočníkom sa podarilo preraziť obranné línie Rimanov v provincii Panónia (dnešné Maďarsko), zničiť dôležité vojenské tábory Vindobona a Carnuntum, vtrhnúť až do severnej Itálie a obkľúčiť mesto Aquileia. Marcus Aurelius ich zahnal späť za Dunaj a v roku 172 začal mohutnú ofenzívu (*expeditio Germanica prima*). Pri hlavnom meste provincie Carnunte (medzi dnešnou Bratislavou a Viedňou) vybudoval pontónový most cez Dunaj a začal trestnú výpravu proti Germánom. Táto výprava prenikla hlboko na ich územie a vo veľkej bitke porazili početnejšiu armádu Sarmatov a Kvádov, s ktorými v roku 175 napokon uzatvorili mierovú zmluvu.

Už o dva roky sa však konflikt zopakoval a Rimania Germánov opäť porazili (*expeditio Germanica secunda*). Na pôvodne germánskom území zostala okupačná armáda o sile 40 000 vojakov a vznikli úvahy o vzniku provincií Marcomannia a Sarmatia na území dnešného Česka a Slovenska. Zámer však prekazila smrť cisára Marka Aurelia v roku 180, po ktorej jeho nástupca, syn Commodus, boje ukončil a uzatvoril s germánskymi kmeňmi mierovú zmluvu, ktorá dočasne obmedzila samostatnosť jednotlivých kmeňov.

Rozmiestnenie germánskych kmeňov v polovici 1. storočia
## Fázy markomanských vojen

* **1. fáza (165/6 – 171/172)** – útok barbarských kmeňov na Rímsku ríšu – konflikty sa odohrávali prevažne na území ríše
* **2. fáza (171/172 – 174)** – obrat situácie – ofenzíva rímskej armády na najsilnejšie kmene (Kvádov, Markomanov a sarmatských Jazygov)
	+ v roku 172 rímske vojsko prvýkrát prekročilo Dunaj a porazilo Kvádov, o rok neskôr i Markomanov
* **3. fáza (175 – 179/180)** – po krátkom mieri opätovné boje, po smrti Marka Aurelia uzavrel jeho syn a nástupca Commodus s Germánmi mier
	+ pri obnovení bojov v roku 177 sa vojsko pohybovalo hlboko na území protivníkov a z tejto doby (zima 179/180) pochádza i známy Rímsky nápis v Trenčíne

Prvé dve fázy bývajú označované ako **prvá markomanská vojna**, tretia fáza ako **druhá markomanská vojna**.

## Dohra

Vojna odhalila slabiny severnej hranice Rímskej ríše a následne bola polovica rímskych légií (16 z celkového počtu 33) dislokovaná pozdĺž Dunaja a Rýna. Pre germánske kmene, hoci boli zadržané a porazené, predstavovali markomanské vojny len predohru veľkých invázií, ktoré napokon celkom rozložili a spôsobili zánik Západorímskej ríše v 4. a 5. storočí.

## Pozri aj

* Dácke vojny
* Limes Romanus
* Markomani
* Marobud

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Markomanské války na českej Wikipédii.*