# Wales

O zakladateľovi wikipédie pozri *Jimmy Wales.*

|  |
| --- |
| **Wales** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Národné motto: "Cymru am byth" (Walesky) "Wales navždy" |
| Štátna hymna: "Hen Wlad Fy Nhadau" "Zem mojích otcov" |
|  |
| **Miestny názov** |   |
|  • dlhý |  |
|  • krátky | Cymru |
| **Hlavné mesto** | Cardiff (Caerdydd) 51°29′ S.š. 3°11′ Z.d. |
| **Najväčšie mesto** | Cardiff |
| **Úradné jazyky** | waleština, angličtina |
| **Demonym** | Walesan (staršie aj: Walesčan) |
| **Štátne zriadenie** Kráľ Prvý minister Walesu | Konštitučná monarchia Karol III. Carwyn Jones |
| **Vznik** | 1057 (zjednotený Gruffyddom ap Llywelynom) |
| **Susedia** | Anglicko |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   20 779 km²     km² ( %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (2011)  • hustota (2011) |   3 063 456   147,43/km² |
| **HDP**  • celkový  • na hlavu (PKS) | 2006 85,4 miliardy USD $ ([[Zoznam štátov podľa hrubého domáceho produktu|]].) 30 546 USD $ ([[Zoznam štátov podľa hrubého domáceho produktu v prepočte na jedného obyvateľa v parite kúpnej sily|]].) |
| **Mena** | Britská libra (GBP) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | SČ (UTC) BLT (UTC+1) |
| **Medzinárodný kód** | GB-WLS |
| **Medzinárodná poznávacia značka** | GB |
| **Internetová doména** | .uk,.scot,.cymru |
| **Smerové telefónne číslo** | +44 |
|  Interaktívna mapa |

**Wales** (slovenská výslovnosť: [vejlz], staršie [uels] či [vels]; spisovný tvar prídavného mena je **waleský**, vyskytuje sa ale aj tvar **welšský** a nesprávny tvar [bohemizmus] *velšský*; po anglicky *Wales* - anglická výslovnosť IPA: [ˈweɪlz]; po walesky *Cymru* - výslovnosť IPA: [ˈkəm.rɨ]) je jedna z konštituentných krajín Spojeného kráľovstva.

Nachádza sa v juhozápadnej časti ostrova Veľká Británia a na ostrove Anglesey. Susedí na východe s Anglickom. Hlavným mestom a zároveň najväčším mestom je Cardiff. Populácia Walesu je približne 3 milióny a je oficiálne bilingválna. Walesky hovoriace obyvateľstvo tvorí približne 20% celého obyvateľstva.

## Pôvod názvu

Anglický názov pre Wales pochádza z germánskeho slova *Walha*, ktoré znamená „cudzinec“ alebo „cudzie“, príbuzné názvu "valašsko". Walesania sami seba nazývajú *Cymru*, čo pravdepodobne v starej waleštine znamená „krajan“. Názov sa vo waleskej literatúre dlhý čas používal spoločne s *Brythoniaid* (Briti).

## Geografia

Wales sa nachádza na polostrove v stredozápade Spojeného kráľovstva. Má rozlohu približne 20 779 km². Od severu k juhu meria asi 274 km a od západu k východu asi 97 km. Wales hraničí na východe s Anglickom, a s morom na ostatných troch stranách: s Bristolským prielivom na juhu, sa Prielivom svätého Juraja na západe, a Írskym morom na severe. Waleské pobrežie má dĺžku 965 km. Pri pobreží Walesu sa nachádza niekoľko ostrovov, z ktorých je najväčší Anglesey na severozápade.

Najväčšia koncentrácia obyvateľstva a priemyslu sa nachádza v južnom Walese v mestách Cardiff, Swansea a Newport a ich okolí.

Wales je prevažne hornatý, najmä na severe a v strede. Hory boli modelované počas poslednej doby ľadovej. Najvyššie hory vo Walese sa nachádzajú vo Snowdonii. Najvyššou horou Walesu je hora Snowdon (1 085 m).

V strednom Walese sa rozkladá Kambrické pohorie, na ktoré na juhu nadväzuje pohorie Brecon Beacons.

Moderné hranice Walesu a Anglicka sú umelé; boli definované prevažne v 16.storočí na základe feudálnych hraníc. S výnimkou Monmouthshire ako časti Walesu v roku 1968, neboli nikdy schválené v žiadnom referende a neurčila ich žiadna hraničná komisia, a kopírujú Ofov val len približne.

Wales je známy rôznymi krkolomnými názvami obcí, napríklad

* Cwmbran Town
* Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch

## Náboženstvo

Vo Walese sa 57,6% obyvateľov hlási ku kresťanstvu. Najsilnejšia je Cirkev Walesu (56 000 členov). Cirkev Walesu vyznáva anglikánstvo a patrí do Anglikánskeho zväzu cirkví. Patrónom Walesu je svätý Dávid a 1. marca sa každoročne oslavuje Deň svätého Dávida.

Druhá najväčšia cirkev vo Walese je rímskokatolícka cirkev (43 000 členov). Pôsobia tu aj iné kresťanské cirkvi. Moslimov je v krajine 24 000, žijú tu aj komunity hinduistov, šikhov, budhistov a židov. Ateistov je v krajine 32,1% a 7,6% svoje náboženstvo neuviedlo.

## Dejiny

Mark Drakeford, prvý minister waleský parlament; Máj 2021
Bryn Celli Ddu je hrobka z neskorého neolitu
Oblasť Walesu je už osídlená minimálne 29 tisíc rokov, hoci nepretržité osídlenie začína až po poslednej dobe ľadovej. Vo Walese je mnoho pamiatok z obdobia neolitu (predovšetkým hrobky), ale aj z bronzovej a železnej doby. Prvé písomné historické záznamy pochádzajú od Rimanov, ktorí začali dobývať Wales v roku 48. V tej dobe bola oblasť súčasného Walesu rozdelená na mnoho klanových území. Rimania vybudovali reťaz pevností naprieč južným Walesom a ťažili zlato v Dolaucothi. Tiež založili legionársku pevnosť Caerleon (latinsky: *Isca Silurum*), z ktorej sa dochoval najzachovalejší amfiteáter v celej Británii. Počas 4. storočia priniesli Rimania do Walesu kresťanstvo. Okolo roku 410 Rimania opustili Britániu a veľká časť nížin vo Walese bola obsadená rôznymi germánskymi kmeňmi. Na druhej strane vzniklo veľa nezávislých waleských štátov, napríklad Gwynedd, Powys, Dyfed a Seisyllg, Morgannwg a Gwent. Tieto štáty pretrvali predovšetkým vďaka vhodným zemepisným podmienkam (hory, rieky) a vytvorili tak základ toho, čo poznáme ako dnešný Wales. V 7. storočí budovali štáty na hraniciach s Anglickom opevnené valy (Wat's Dyke, Offa's Dyke). Po zvyškoch Offa's Dyke vedie dnes rovnomenná turistická trasa naprieč celým polostrovom z južného až na severné pobrežie. Do pohraničných šarvátok medzi obyvateľmi Walesu a Anglicka sa zapojili aj vikinskí nájazdníci. Walesania uzavreli s Vikingami dohodu o spoločnom boji proti anglo-saskej Mercii a dočasne tak zabránili expanzii do Walesu.

Celý stredovek je sprevádzaný bojom s Anglickom, teda s Anglosasmi a neskôr Normanmi. Obsadiť Wales sa podarilo až anglickému kráľovi Eduardovi I. na konci 13. storočia. Eduard spútal Wales kruhom kráľovských hradov a zaviedol titul Princ waleský (Prince of Wales), ktorého držiteľom je nástupník anglického (dnes britského) trónu. Proti anglickej nadvláde sa niekoľkokrát zdvihol odpor, najväčšie povstanie viedol v 15. storočia Owain Glyndŵr, ktorý si uchoval nad Walesom kontrolu po niekoľko rokov. V roku 1536 bol Wales plne pripojený k Anglicku, waleská legislatíva spojená s parlamentom vo Westminsteri.

V 18. storočí začínala priemyselná revolúcia, ktorá Wales hlboko ovplyvnila. Obzvlášť juhovýchodný Wales bol v priebehu 19. storočí veľmi industrializovaný, počet obyvateľov dramaticky narástol. Tieto pôvodne walesky hovoriace oblasti boli postupne poangličtené.

Po druhej svetovej vojne začal dlhodobý úpadok ťažby uhlia a železiarstva, ktorý tvoril základ tunajšieho priemyslu. Plaid Cymru (národná waleská strana) získala prvý kreslá v parlamente a zavedenie waleskej samosprávy (Devolution) sa stalo aktuálnou politickou témou. Prvé referendum o domácej samospráve v roku 1979 bolo neúspešné, ale v druhom referende v roku 1997 voliči vyslovili svoj súhlas. Výsledok referenda viedol k vytvoreniu waleského národného zhromaždenia so sídlom v Cardiffe.

## Pozri aj

* Administratívne členenie Spojeného kráľovstva

## Referencie

## Externé odkazy

* VisitWales.com Medzinárodný sprievodca Walesom (po anglicky)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Wales na českej Wikipédii.*

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Wales na anglickej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Britský portál |