Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Poddruh

**Poddruh** (lat. subspecies), niekedy označovaný ako **plemeno** alebo **rasa**, je taxonomická kategória nižšia ako druh.

## Charakteristika

Poddruhy jedného druhu sa líšia vonkajšími znakmi (fenotypická zhodnosť) a sú zvyčajne od seba priestorovo oddelené.

## Zápis

### Vedecké názvy

Pokiaľ ide o vedecké názvy, v zoológii sa poddruh zapisuje pridaním tretieho slova k názvu druhu, napr. *Panthera tigris tigris* (rod je Panthera; druh je Panthera tigris; poddruh je Panthera tigris tigris).

V botanike sa v súčasnosti poddruh zapisuje inak než v zoológii - zapisuje sa totiž tak, že sa k názvu druhu pridá skratka **subsp.** (alebo trochu menej vhodne **ssp.**) a až za ňu tretie slovo, napr. *Brassica napus *subsp.* napobrassica* (rod je Brassica; druh je Brassica napus; poddruh je Brassica napus subsp. napobrassica). Staršie sa aj botanické názvy poddruhov občas tvorili rovnako ako sa dnes tvoria v zoológii (napr. *Brassica napus napobrassica*).

### Slovenské názvy

Slovenské názvy poddruhov v zoológii aj botanike sú v zásade trojslovné (napr. tiger džungľový indický, kapusta repková kvaková), ale prakticky vždy sú paralelne prípustné aj dvojslovné tvary, v ktorých je vynechané prostredné slovo trojslovného názvu (napr. tiger indický, kapusta kvaková) a v istých málo prípadoch sú paralelne prípustné aj jednoslovné názvy (napr. kvaka (popri kapusta repková kvaková či kapusta kvaková)). Treba ale pripomenúť, že na rozdiel od vedeckých (zoologických) názvov, v prípade slovenských názvov zo skutočnosti, že názov je čisto trojslovný, nevyplýva, že musí ísť o poddruh, lebo trojslovné sú (môžu byť) v slovenčine aj názvy viacerých iných taxonomických úrovní pod úrovňou druhu (napr. v botanike varieta, konvarieta, Skupina).

## Zdroje
# Algológia

**Algológia** (lat. *alga*) je veda (vedná disciplína) zaoberajúca sa sinicami a riasami. Vedec študujúci a pracujúci v tejto oblasti botaniky je titulovaný názvom "algológ". Pôvod slova je odvodený od lat. alebo gr. prekladu slova *chaluha*. Novšie pomenovanie pre algológiu je **fykológia**.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Algológia Wikislovník ponúka heslo **algológia**
# Mykológia

Mykológia
**Mykológia** (z gréckeho μύκης - mýkés, čo znamená „huba“) je veda zaoberajúca sa štúdiom húb, ich genetických a biochemických vlastností, využitie v lekárstve a potravinárstve, otravami a chorobami nimi spôsobenými. Príbuzným odborom mykológie je fytopatológia.

Mykológia bola predtým braná ako pododvetvie botaniky, hoci huby nie sú súčasťou ríše rastlín a sú evolučne bližšie k živočíchom. Niektoré časti mykológie sa prekrývajú s mikrobiológiu. Hraničným odborom medzi mykológiou a botanikou je lichenológia.

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Mykologie na českej Wikipédii.*

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mykológia Wikislovník ponúka heslo **Mykológia**
# Botanika

Biodiverzita
**Botanika** (zriedkavo: **fytológia**, zastarano: **rastlinopis**; starogr. *botané* – rastlina) je odbor z biologického vedného systému, ktorý študuje život rastlinných organizmov. Je to systematická veda. Kladie dôraz na odlišnosti a zvláštnosti organizmov. Zatrieďuje sa do teonomických jednotiek. Príslušný odborník sa volá **botanik** (resp. **fytológ**, zastarano **rastlinopisec**).

Delí sa na viacero disciplín:

* algológia – študuje sinice a riasy
* anatómia – veda o vnútornej stavbe tela organizmu.
* cytológia – skúma bunky, prípadne jednotlivé bunkové organely.
* dendrológia – študuje stromy a iné dreviny.
* fyziológia rastlín – skúma životné procesy prebiehajúce v tele rastlín.
* histológia – skúma stavbu a funkciu pletív
* morfológia – skúma vonkajšiu stavbu a tvar tela organizmov a jeho jednotlivé časti.
* organológia – skúma vnútornú stavbu organizmov a ich funkciu.
* taxonómia (systematika) – zaoberá sa triedením organizmov do kategórií (taxónov) na základe ich fylogenetickej príbuznosti.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Botanika Wikislovník ponúka heslo **botanika**
# Genetická informácia

**Genetická informácia** je súbor génov (genóm
bunky) obsiahnutý v pohlavných bunkách rodičov, riadiaci vývoj potomka tak, že sa v ňom prejavia znaky rodičov. Je zapísaná poradím nukleotidov v DNA (zriedka v RNA).

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Zhluková analýza

**Zhluková analýza** alebo **klastrová analýza** je „skupina metód, ktorých cieľom je rozklad súboru objektov na niekoľko relatívne rovnorodých podmnožín (zhlukov) tak, aby objekty patriace do rovnakého zhluku si boli „čo najviac“ podobné, zatiaľ čo objekty pochádzajúce z rôznych zhlukov majú byť „čo najviac“ nepodobné.“ Klastrová analýza zahŕňa rôzne techniky, pričom sa členia na dve základné skupiny:

1. hierarchické zhlukovacie metódy
2. nehierarchické zhlukovacie metódy

Rozlišujú sa 3 druhy úloh klastrovej analýzy:

1. nájsť dopredu nadefinované množstvo zhlukov
2. nájsť množiny zhlukov, ktorých počet nie je špecifikovaný
3. vytvoriť hierarchický strom

Pre všetky zhlukovacie metódy platí, že su založené na niektorej miere vzdialenosti alebo podobnosti medzi jednotkami.

Na výpočet vzdialeností možno použiť euklidovskú vzdialenosť, Hammingovu vzdialenosť, Minkovskeho vzdialenosť alebo Mahalanobisovu vzdialenosť.

Príkladom grafického zobrazenia zhlukov je dendrogram, možnosťou využitia klastrovej analýzy je napr. analýza socio-ekonomických dát. Uplatnenie klastrovej analýzy je dôležité napríklad v regionálnej štatistike.

## Referencie
# Incertae sedis

**Incertae sedis** (v preklade „neurčitého miesta“) je termín, ktorým sa v biológii označuje taxonomická skupina, ktorej bližšie vzťahy k ostatným skupinám nie sú presne známe. Tento termín býva priradený, pokiaľ je daná skupina živočíchov chápaná ako taxonomická „záhada“, najmä v prípadoch, ak je objavený dosiaľ neznámy živočích (teda chvíľu trvá, kým sa potvrdia určité fylogenetické súvislosti a príbuznosť s podobnými druhmi), alebo daná skupina živočíchov je už vyhynutá a je problematické ju bližšie skúmať.
# Teória množín

**Teória množín** je časť matematiky, ktorá skúma všeobecné vlastnosti množín, najmä nekonečných. Teória množín skúma vzájomne jednoznačnú zhodu množín, ich usporiadanie, mohutnosť množiny, operácie, ako zjednotenie a prienik množín a iné.

Matematickú teóriu množín založil G. Cantor, ktorý množinu chápal ako *zhrnutie dobre odlíšených objektov nášho nazerania alebo myslenia - ktoré sa nazývajú 'prvkami' množiny - do jedného celku*.

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# ISSN

**ISSN** (**International Standard Serial Number**, doslova **medzinárodné štandardné číslo seriálovej publikácie**) je jednoznačný osemčíselný identifikátor periodických publikácií (noviny, časopisy, vrátane internetových časopisov).

ISSN je obdobou ISBN používaného pre knihy; niektoré knihy, ktoré sú časťou série, majú dokonca pridelené oba identifikátory. Na rozdiel od ISBN však ISSN nemá žiadnu vnútornú štruktúru a nedajú sa z nej zistiť žiadne informácie o publikácii (z ISBN je možné napr. určiť vydavateľa).

Prideľovanie čísiel ISSN riadi sieť národných stredísk ISSN, koordinovaných z medzinárodného strediska v Paríži. Medzinárodné centrum ISSN je medzivládna organizácia založená v roku 1974 na základe dohody medzi UNESCO a francúzskou vládou. Centrum udržiava databázu všetkých pridelených ISSN. Táto databáza v súčasnosti obsahuje viac než jeden milión záznamov. Slovenská Národná agentúra ISSN pôsobí od 1. októbra 1997 v rámci Univerzitnej knižnice v Bratislave na Michalskej č. 1. Pri predelení ISSN pre tlačené periodické publikácie zároveň prideľuje čiarový kód EAN/ISSN zdarma.

Pre vloženie informácie o ISSN vo forme metaúdajov do HTML kódu sa odporúča nasledujúca syntax:

`<meta name="DC.Identifier" content="(SCHEME=ISSN) 12345678">`.
## Štandardné číslovanie ostatných publikácií

* ISAN – International Standard Audiovisual Number (pozri  Archivované 2004-04-02 na Wayback Machine)
* ISBN – International Standard Book Number
* ISMN – International Standard Music Number for Printed Music
* ISRC – The International Standard Recording Code (pozri  Archivované 2010-05-24 na Wayback Machine)
* ISRN – International Standard Technical Report Number
* ISWC – International Standard Musical Work Code

## Externé odkazy

* ISSN.org – Medzinárodné centrum ISSN
* www.ISSN.sk – Národná agentúra ISSN SR
* ISSN.ISSN.sk – vyhľadávanie slovenských ISSN
* www.ISSN.cz – České národní středisko ISSN
# Uppsala universitet

|  |
| --- |
| Uppsala University |
|  Uppsala universitet

---

 |
| Motto |
| Gratiae veritas naturae (Latinčina) |
| Základné informácie |
| Poloha |  Uppsala, Švédsko |
| Rok založenia | 1477 |
| Vedenie |
| Rektor | Anders Hagfeldt |
| Štatistické údaje |
| Počet fakúlt | 9 |
| Počet zamestnancov | 7083 (2017) |
| Počet študentov | 42000 (2017) |
| Doktorandi | 2406 (2017) |
| Kampus | Uppsala, Gotland |
| Ďalšie informácie |
| Školské farby | červená, biela |
| Člen | Coimbra Group |
| Nositelia Nobelovej ceny | 8 |
| Kontaktné údaje |
| Oficiálny web |  |

**Uppsala universitet** (doslova *Uppsalská univerzita*) je univerzita v meste Uppsala vo Švédsku. Je to najstaršia švédska univerzita a s rokom založenia 1477 je dokonca najstaršia univerzita v celej Škandinávii. S rozpočtom cca 700 mil. eur, vyše 7000 zamestnancami a 40000 študentami je to jedna z najväčších univerzít v Škandinávii. Je členom siete európskych univerzít Coimbra.

Univerzita sa člení sa na 9 fakúlt a jej vzdelávacia činnosť je zameraná na tri oblasti: humanitné a sociálne vedné odbory, medicínu a farmáciu a prírodné vedy. Na univerzite pôsobili, resp. sú jej absolventami 15 nositelia Nobelovych cien. Medzi jej absolventov patria viacerí švédski politici (medzi inými aj súčasný kráľ Karol XVI. Gustáv a jeho dcéra, korunná princezná Viktória), viacero významných prírodovedcov (napr. Carl Linné, zakladateľ systému pomenovania rastlinných a živočíšnych druhov a Jöns Jakob Berzelius, jeden zo zakladateľov modernej anorganickej chémie).

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Uppsala University na anglickej Wikipédii.*
# Encyclopædia Britannica

Reklama na 11. vydanie encyklopédie
**Encyclopædia Britannica** je najznámejšia veľká anglická všeobecná encyklopédia a jedna z najväčších tlačených encyklopédií na svete.

Prvé vydanie vyšlo v rokoch 1768 – 1771 v Edinburghu v Škótsku v troch zväzkoch ako výraz osvietenskej snahy obsiahnuť všetky ľudské vedomosti. Neobsahovala ešte biografické heslá.

V roku 1901 práva na vydávanie encyklopédie kúpili americkí podnikatelia Horace E. Hooper a Walter M. Jackson. V roku 1911 vyšlo prvýkrát naraz všetkých 29 zväzkov 11. vydania. Táto verzia je teraz voľným dielom (public domain) a čerpá z nej anglická Wikipédia. V roku 1920 práva kúpil obchodný dom Sears, Roebuck and Company v Chicagu. Britannica vychádza s americkým pravopisom. V roku 1929 vyšlo kompletne revidované 14. vydanie. V roku 1943 po zložitých rokovaniach venoval obchodný dom práva na encyklopédiu súkromnej University of Chicago, neskoršiemu centru monetarizmu.

Od roku 1974 vychádza tretia generácia encyklopédie Britannica – 15. vydanie. Je založená na ojedinelom prístupe, rozdelenie hesiel na stručné (Micropædia), podrobné (Macropædia) a štruktúrovaný register (Propædia). Investície dosiahli 32 miliónov dolárov, čo bolo dodnes asi najviac na vydanie nejakej knihy. V roku 1985 bolo 15. vydanie revidované a teraz obsahuje 32 zväzkov. Od 90. rokov vychádza Encyclopædia Britannica na CD.

## Pozri aj

* Niektoré zdigitalizované verzie (po anglicky)
* Encyclopaedia Beliana
* Ottův slovník naučný
* Encyclopædia Universalis
* Encyclopédie ou Dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers
* A Pallas nagy lexikona

## Externé odkazy

* oficiálna stránka
# Agronómia

**Agronómia** je súbor vedných odborov skúmajúcich poľnohospodársku výrobu. Poľnohospodárske vedy sa postupne vyčlenili z biologických vied pre aplikáciu poznatkov v pestovaní rastlín a chove hospodárskych zvierat.

Odbory poľnohospodárskych vied majú čiastočne charakter špecializovaných prírodovedných odborov (poľnohospodárska botanika, agrochémia, zoológia hospodárskych zvierat), čiastočne technologických odborov (šľachtitelstvo a semenástvo, ochrana rastlín, meliorácie, poľnohospodárska technika atď.) a čiastočne lekárskych vied (veterinárne lekárstvo).

Vznik stredoeurópskych poľnohospodárskych vied je úzko spojený s antickou poľnohospodárskou náukou, ku ktorej prispeli najmä Hesiodos, Platón, Aristoteles, Theofrastos z Eresu, Xenofon, Cato, Varro, Vergilius, Plínius starší, Columella Palladius.

## Odbory agronómie

|  |  |
| --- | --- |
| * agrobiológia
* agroekológia
* agrofyzika
* agrochémia
* agroklimatológia
* agrometeorológia
* agropedológia
* aplikovaná bionika
 | * poľnohospodárska botanika
* veterinárne lekárstvo
* semenárstvo
* šľachtiteľstvo
* teória práce klina v pôde
* teramechanika
* zoológia hospodárskych zvierat
 |

## Pozri aj

* poľnohospodárstvo
* poľnohospodárske vedy

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Antropológia

**Antropológia** je veda alebo súbor vied o človeku, a to presnejšie v týchto možných významoch:

* častejšie významy
	+ a) V užšom zmysle je antropológia buď len biologická antropológia, alebo biologická antropológia + filozofická antropológia + pedagogická antropológia + teologická antropológia (+ kybernetická antropológia)
	+ b) V širšom zmysle pojem antropológia (v takom prípade nazývaná aj **všeobecná antropológia, biologicko-sociokultúrna antropológia, biosociokultúrna antropológia**) zahŕňa to isté čo je uvedené v bode a) plus kultúrnu/sociálnu/sociokultúrnu antropológiu v širšom zmysle, ktorá zahŕňa disciplíny:
		- kultúrna/sociálna/sociokultúrna antropológia v užšom zmysle:
			* kultúrna antropológia v najužšom zmysle, resp. etnológia, etnografia a folkloristika
			* sociálna antropológia v najužšom zmysle (a špecifické smery antropológia práva a politická antropológia)
		- archeológia (najmä v podobe archeologickej antropológie) a prehistória
		- lingvistická antropológia
		- prípadne aj: psychologická antropológia
* zriedkavejšie významy:
	+ c) filozofické učenie o človeku, o podstate jeho existencie a postavenia vo svete; je implicitnou súčasťou väčšiny filozofických systémov; v súčasnosti je predmetom najmä filozofickej antropológie
	+ d) široký súbor disciplín, ktoré majú vzťah k človeku

Význam a) je v strednej Európe skôr starší (pochádza z kontinentálnej Európy), význam b) je v strednej Európe skôr novší (pochádza z USA a čiastočne Francúzska).

Najstaršími časťami antropológie sú de facto biologická antropológia (fyzická antropológia) a filozofická antropológia, ale ako vyslovene samostatná veda sa prvá samostatne vyčlenila biologická antropológia.

## Referencie

## Pozri aj

* Etnológia
* Etnografia
* Religionistika

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Antropológia Wikislovník ponúka heslo **Antropológia**

## Externé odkazy

* Mapping Transdisciplinarity in Human Sciences
* Fundamental Theory of Anthropology
# Astrobiológia

**Astrobiológia** (z gr. *astron* = *hviezda*, *bios* = *život* a *logos* = *veda* alebo *slovo*) alebo **bioastronómia** alebo **exobiológia** alebo **xenobiológia** je interdisciplinárne odvetvie kombinujúce aspekty astronómie, biológie a geológie, pričom primárne je zamerané na štúdium pôvodu, rozširovania a evolúcie života na iných kozmických telesách, biologické podmienky vzniku života, možné formy života a jeho prejavy na telesách rozličného typu (najmä na planétach), možnú existenciu mikroorganizmov na Marse. prípadne na Venuši, Jupiteri a mesiacoch Jupitera.

Zmeny albeda a spektier povrchu Marsa zodpovedajúce striedaniu ročných období sa pôvodne vysvetľovali prítomnosťou rastlinstva (machov a lišajníkov). Táto oblasť výskumu dostala názov astrobotanika (najmä zásluhou G. A. Tichova a W. M. Sintona). Zmeny povrchu sa dnes vysvetľujú činnosťou námrazy, vetrov a prachu. Laboratórne imitácie podmienok na Marse a iných nebeských telesách a s tým spojený biologický výskum aj biologický výskum v umelých družiciach sa nazývajú **exobiológia**. Výskum na biosatelitoch sa orientuje najmä na účinky beztiaže, preťaženia, radiácie, neprítomnosti alebo zníženého účinku magnetického poľa na živé organizmy. Vplyvmi kozmického prostredia na človeka sa zaoberá kozmická medicína. Pre všetky formy výskumu života mimo Zeme sa používa pomenovanie kozmická biológia alebo kozmobiológia.

Medzi základné témy astrobiológie patria nasledovné:

* Čo je život?
* Ako sa život dostal na Zem?
* V akých podmienkach môže existovať život?
* Ako je možné určiť, či existuje život na iných planétach? Ako často je možné očakávať objav zložitého života?
* Z čoho pozostáva život na iných planétach (uhlík, kremík)?

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál Astronomický portál |

*Tento článok alebo jeho časť obsahuje heslo z Encyklopédie astronómie s láskavým dovolením autorov a podporou SZA.*
# Bakteriológia

**Bakteriológia** je biologická vedná disciplína, ktorá sa zaoberá skúmaním baktérií.

## História

O vznik bakteriológie sa zaslúžili mnohí vedci, medzi nimi Louis Pasteur (\* 1822) a Robert Koch (\* 1843). Položili základy pre úspešný boj s chorobami pomocou antibiotík a vakcín.

Antoni van Leeuwenhoek už v roku 1677 pri svojich pozorovaniach mikroskopom popísal mikroorganizmy. Ďalšími významnými vedcami boli Lazzaro Spallanzani, Ferdinand Cohn, Martinus Willem Beijerinck, Sergej Vinogradskij a Albert Kluyver.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bakteriológia Wikislovník ponúka heslo **Bakteriológia**
# Bioinformatika

**Mapa ľudského chromozómu X** (zo stránky NCBI). Mapovanie ľudského genómu je jeden z veľkých úspechov bioinformatiky.
**Bioinformatika** je hraničná disciplína viacerých vedných odborov: informatiky, biochémie a aplikovanej matematiky. Bioinformatika rieši biologické problémy zvyčajne na molekulovej úrovni.

## Pozri aj

* biologický informačný systém

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bioinformatika**

## Externé odkazy

* Linux ressources for biology
# Biofyzika

**Biofyzika** je hraničný vedný odbor medzi biológiou a fyzikou skúmajúci živé systémy z fyzikálneho a fyzikálnochemického hľadiska. Často využíva matematické modely.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Biofyzika**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Biotechnológia

Štruktúra *inzulínuBiotechnológia** je technológia založená na využívaní poznatkov z biológie, ktorá sa využíva v poľnohospodárstve, potravinárskom priemysle a v medicíne. Ide najmä o využívanie mikroorganizmov.

Existuje veľa definícií. Definícia sformulovaná Spojenými národmi v „*Dohode o biologickej diverzite*“ znie: *„Biotechnológia je akákoľvek technológia, ktorá využíva biologické systémy, živé organizmy alebo ich časti k určitej výrobe alebo ich premene, či inému špecifickému použitiu.“*

Jedna zo sekcií biotechnológie sa zaoberá produkciou potravín (pivo, mliečne produkty, kvasnice…). Niektoré prírodné baktérie sa využívajú aj na ťažbu niektorých prvkov (tzv. bioleaching, v prípade rastlín tzv. fytomining).

Biotechnológia sa uplatňuje aj pri úprave odpadov a organických materiálov (napr. kompostovanie, anaeróbne trávenie, mechanicko-biologická úprava). Používa sa aj na revitalizáciu znečistenej pôdy (bioremediácia). Široké uplatnenie má aj v medicíne, napríklad pri výrobe antibiotík, niektorých amínokyselín a pod.

Intenzívne sa rozvíjajúcim odvetvím biotechnológie sú genetické manipulácie. Pri genetickej manipulácii sa do jedného organizmu cielene vnáša určitý gén, či gény, iného organizmu. Tieto geneticky modifikované organizmy (GMO) sa dnes vo veľkej miere využívajú v medicíne (výroba inzulínu a iných hormónov), v potravinárskom priemysle (napr. rekombinantný chymozín na výrobu syrov) alebo v poľnohospodárstve (odrody kukurice a bavlny odolné proti hmyzu, sója odolná proti herbicídom).

## Rozdelenie biotechnológií

Disciplíny biotechnológie sa dajú klasifikovať podľa rôznych kategórií. Pomerne bežná je klasifikácia na základe oblasti, v ktorej sa použije výsledný biotechnologický produkt:

* *Červená biotechnológia* – využívaná v lekárstve a farmácii. Príkladom môžu byť baktérie produkujúce antibiotiká alebo ľudský inzulín či rekombinantné adenovírusy používané v génovej terapii.
* *Biela biotechnológia* (alebo sivá biotechnológia) –  aplikovaná pri priemyselnej výrobe chemických látok. Výhodou použitia živých organizmov alebo enzýmov v priemyselnej výrobe je väčšinou lepšia ekonómia výroby a prospech pre životné prostredie v podobe menšieho množstva odpadu.
* *Zelená biotechnológia* –  používaná v poľnohospodárstve. Príkladom môžu byť bakteriálne kmene používané pri kompostovaní, alebo transgénne plodiny.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Biotechnológia**

## Externé odkazy

* Cytology and Genetics – žurnál „Cytológia a Genetika“ (po anglicky)
* ScienceWeek - Biotechnologie - aktuálny prehľad článkov o biotechnológiách (po česky)
* Gate2Biotech - Biotechnologický portál - články, spravodajstvo, databázy firiem, projektov, zákonov, ponuky práce, informácie pre študentov a vedcov (po česky)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Biotechnologie na českej Wikipédii.*
# Kognitívna biológia

**Kognitívna biológia** je disciplína skúmajúca systémy, ktoré dokážu svojím motorickým správaním získať údaje o prostredí a na tieto údaje adekvátne odpovedať.

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Cytogenetika

Ľudská krv pod elektrónovým mikroskopom.
**Cytogentika** je pododbor genetiky zaoberajúci sa bunkou a jej štruktúrami. Hlavnými oblasťami jej záujmu sú bunkové organely a štruktúry priamo súvisiace s prenosom genetickej informácie (jadro, nukleoid, ribozóm, semiatonómne organely, chromozómy, plazmidy atd.), zvláštny dôraz sa kladie na chromozómy, plazmidy a DNA semiautonómnych organel a prokaryot. Ďalšou dôležitou oblasťou sú genetické aspekty bunkového delenia a s nimi súvisiaca štruktúra.

## Externé odkazy

* Cytology and Genetics
# Epidemiológia

**Epidemiológia** (*epi* – na, medzi, *demos* – ľudia, *logos* – veda o) - je vedná disciplína, ktorá skúma prečo, kedy a kde sa choroby vyskytujú, a spôsoby, akými sa prenášajú.

Epidemiológia sa zvyčajne rozdeľuje na:

* epidemiológiu človeka – študuje zákonitosti výskytu a prenosu chorôb prenosných na človeka
* veterinárnu epidemiológiu – študuje choroby prenosné u zvierat

Pracovník, ktorý sa zaoberá epidemiológiou sa označuje ako epidemiológ.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Epidemiológia**
# Gerontológia

**Gerontológia** je odbor medicíny, ktorý sa zaoberá procesom starnutia a ochorení týkajúcich sa starnutia.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Gerontológia Wikislovník ponúka heslo **Gerontológia**
# Herpetológia

Lampropeltis getula californiae
**Herpetológia** (z gr. ἑρπετόν – *herpeton* – plaziace sa zviera) je jedným zo základných odborov zoológie a skúma plazy a obojživelníky. Odborník na herpetológiu sa nazýva *herpetológ*. Veda pod svoje štúdium zahŕňa napr. hady, korytnačky, krokodíly, jaštery, žaby a mloky.
# Histológia

Histológ
**Histológia** je veda zaoberajúca sa štúdiom mikroskopickej štruktúry orgánov a tkanív (v prípade rastlín pletív). Histológia najčastejšie používa svetelný mikroskop a rôzne farbiace techniky.

## Hraničné odbory s histológiou

* histopatológia – mikroskopická štruktúra chorých tkanív a orgánov
* histochémia – chemizmy prebiehajúce v tkanivách
* imunohistochémia – využíva antigény a protilátky na bližšie určenie štruktúr
* anatómia – štruktúra orgánov a orgánových sústav
* cytológia – stavba buniek a tkanív

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Histológia Wikislovník ponúka heslo **Histológia**