Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Herbert Spencer

|  |
| --- |
| Herbert Spencer |
|
anglický filozof |
| Narodenie | 27. apríl 1820 Derby, Spojené kráľovstvo |
| Úmrtie | 8. december 1903 (83 rokov) Brighton, Spojené kráľovstvo |
| Podpis |  |
| Odkazy |
| Projekt Gutenberg | Herbert Spencer (plné texty diel autora) |
| Commons |  Herbert Spencer |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Britský portál  Biografický portál |

 |

**Herbert Spencer** (\* 27. apríl 1820, Derby, Spojené kráľovstvo – † 8. december 1903, Brighton) bol anglický filozof, predstaviteľ pozitivizmu a hlavný predstaviteľ evolucionizmu 2. polovice 19. storočia. Bol aj mysliteľom klasického liberalizmu viktoriánskej éry, objavuje sa uňho heslo *There is no alternative*.

## Dielo

* *Social Statics: or, The Conditions Essential to Human Happiness Specified, and The First of Them Developed* (1851)
* *First Principles* (1862)
* *Principles of Biology* (1864-1898)
* *Principles of Psychology* (1870-1880)
* *Principles of Sociology* (1874-1896)
* *Principles of Ethics* (1879-1892)

## Iné projekty

CommonsWikicitáty* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Herbert Spencer Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Herbert Spencer**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Šalvia lekárska

|  |
| --- |
| Šalvia lekárska |
|  |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | rastliny (Vegetabilia) |
| **Podríša (subregnum)** | zelené rastliny (Viridiplantae, Chlorobionta) |
| **Vývojová línia** | cievnaté rastliny (Tracheophyta) |
| **Vývojová vetva** | semenné rastliny (Spermatophyta) |
| **Oddelenie** | krytosemenné rastliny (Angiospermae) |
| **Trieda (classis)** | pravé dvojklíčnolistové rastliny (Eudicotidae) |
| **Rad (ordo)** | hluchavkotvaré (Lamiales) |
| **Čeľaď (familia)** | hluchavkovité (Lamiaceae) |
| **Rod (genus)** | šalvia (Salvia) |
| **Druh (species)** | šalvia lekárska (Salvia officinalis) |
 |
| Vedecký názov |
| *Salvia officinalis* L. |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Šalvia lekárska** (lat. *Salvia officinalis*) je druh rastliny z rodu šalvia (*Salvia*) z čeľade hluchavkovité (*Lamiaceae*). Je to poloker, široko využívaný v medicíne aj v kuchyni.

## Opis

Šalvia lekárska je 30 – 80 cm vysoký poloker. Listy sú zelenkasté až striebristé a majú vajcovitý až kopijovitý tvar. Dĺžka listov šalvie lekárskej je 5 až 10 cm.

## Liečivé účinky

Čaj zo šalviových listov sa pije pri kašli a pri poruchách trávenia (nadúvaní, hnačke). Tiež sa používa na zmiernenie nadmerného potenia (zvonka i zvnútra) – často býva súčasťou krémov proti poteniu nôh. Zvonku sa používa ako kloktadlo pri zápaloch horných dýchacích ciest alebo pri bolestiach zubov a paradentóze.

Pri vnútornom použití majú mnohé pozitívne účinky na ľudské zdravie najmä vňať a listy. Často sú využívané pri žalúdočných a črevných problémoch, ako aj pri ťažkostiach so žlčníkom či nadúvaním. Popísaný je však aj pozitívny vplyv na krvný beh a nervovú sústavu. Šalvia lekárska má tiež protizápalové, antivirotické a antibakteriálne účinky. Navyše zabraňuje nadmernému poteniu, a to najmä v období puberty či klimaktéria. Vnútorné použitie je odporúčané tiež pri nadmernej tvorbe materského mlieka a ženám vie pomôcť aj pri komplikáciách spojených s nepravidelnou menštruáciou.

Najčastejšie použitie šalvie je pri varení mäsa, cestovín, omáčok a na liečbu vysokého krvného tlaku.

## Kontraindikácie

Požívanie šalvie sa neodporúča v období dojčenia, z dôvodu straty materského mlieka.

## Použitie v kuchyni

Sušené i čerstvé listy šalvie sa používajú ako korenina pri príprave mäsových pokrmov (napr. na pečené bravčové mäso). Dodáva jedlu intenzívnu horkastú chuť, preto sa odporúča používať s mierou (najmä čerstvá). Šalvia lekárska je vhodná tiež do rôznych plniek a omáčok.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Šalvia lekárska Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Šalvia lekárska**
# Réunion

|  |
| --- |
| **Réunion** |
|  |  |
| **Umiestnenie** |
|  |
| **Správa** |
| Hlavné mesto | Saint-Denis |
| Regionálny prezident | Didier Robert (od 1998) |
| Departement | Réunion |
| Obvody | 4 |
| Kantóny | 49 |
| Obce | 24 |
| **Štatistika** |
| Rozloha1 | 2 512 km² |
| Počet obyvateľov 8. marec 1999 – sčítanie 1. január 2011 – odhad | 21. miesto 706 300 808 250 |
| Hustota obyvateľov (2011) | 322 obyv./km² |
|

---

1podľa francúzskeho katastra nehnuteľností, ktorý berie do úvahy aj jazerá, rybníky, ľadovce > 1 km² a ústia riek. |
|  |

**Réunion**, staršie **Réunionský zámorský departmán**, je ostrov a zároveň zámorský departement a zámorský región Francúzska a EÚ. Ostrov leží v Indickom oceáne asi 200 kilometrov juhozápadne od ostrova Maurícius a východne od ostrova Madagaskar. Ostrov je jedným z najvzdialenejších regiónov Európskej únie. Slovo *La réunion* znamená „zjednotenie“ alebo „opätovné stretnutie“.

## Prírodné podmienky

Réunion tvorí spolu s ostrovom Maurícius a Rodrigues súostrovie Maskarény. Ostrov je vulkanického pôvodu a za svoj hornatý povrch vďačí intenzívnej erózii. Dominujú tu dve sopky. Najvyššou horou je vyhasnutá Piton des Neiges‚ ktorá sa vypína do výšky 3 070 metrov. Druhou je jedna z najaktívnejších sopiek na svete, štítová sopka Piton de la Fournaise‚ vysoká 2 631 metrov.

Réunion má tri unikátne sopečné kotliny – medzi vulkanológmi známe ako calderas‚ na ostrove zvané cirques: Cirque de Salazie, Cirque de Cilaos a Cirque de Mafate. Posledný je prístupný iba peši alebo helikoptérou. Tieto kaldery vznikli kolapsom pôdy po vyprázdnení magmatickej komory.

## Galéria

* Mapa ostrova
* Satelitná snímka

## Iné projekty

|  |  |
| --- | --- |
|  | Francúzsky portál |

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Réunion**
# Jednotný vyhľadávač prostriedku

**Jednotný vyhľadávač prostriedku** alebo **jednotný vyhľadávač zdrojov** (angl. *Uniform Resource Locator* = doslova: „jednotný lokátor/lokalizátor/ukazovateľ prostriedku/zdroja“), skratka **URL**, je univerzálny formát mien používaný na označenie zdroja na internete. URL definuje doménovú adresu servera, umiestnenie zdroja na serveri a protokol, ktorým je možné k zdroju pristupovať. Použitý môže byť len vytlačiteľný reťazec znakov ASCII bez medzier.

## Syntax URL

```
protokol://server.doména_druhého_rádu.doména_najvyššej_úrovne:port/umiestnenie_na_serveri? údaje_formuláru#kotva
```

Niektoré polia sú nepovinné - buď nemajú význam, alebo sa predpokladá preddefinované hodnota, závislá napr. na schéme (napr. pre protokol HTTP je implicitný port 80), alebo na aplikácii (pre webový prehliadač sa predpokladá protokol HTTP).

Príklad URL pre WWW stránku:

```

```

Príklad URL aj s kotvou:

```

```

URL sa skladá z týchto častí:

* názov protokolu z balíka internetových protokolov (napr.
* (nepovinná časť:) login a heslo (napr. user:mypassword@)
* adresa servera, t.j. meno domény počítača hosťujúceho daný zdroj (napr. www.wikipedia.org) alebo alternatívne adresa IP servera (napr. 194.153.205.26)
* (nepovinná časť:) číslo portu (napr. :80)
* umiestnenie - prístupová cesta k zdroju ( /w/wiki.phtml)
* parametre (údaje formuláru): pre formulárové metódy POST a GET, ak sú použité, sú oddelené znakom otáznika "?". Tu je prvý parameter s menom "title" a hodnotou "URL". Parameter a hodnota sa oddeľujú znakom rovnosti "=", viacero dvojíc parameter-hodnota sa oddeľujú ampersandom "&" (napr. ?title=URL&veaction=edit). Hodnota (aj so znakom rovnosti) môže byť vynechaná, potom sa parameter odovzdá ako prázdny reťazec.

## URI

Vzťah URL a URI
Novšie bol zavedený namiesto URL jednotný identifikátor zdroja - URI. *URL* a URI je zriedkavo nutné rozlišovať, pretože URL je taký URI, ktorý okrem identifikácie zdroja umožňuje jeho lokalizáciu pomocou opisu primárnej prístupovej metódy k nemu (napr. jeho "umiestnenia" v sieti).

## Referencie

## Pozri aj

* URI - Jednotný identifikátor zdroja
# COBOL

**COBOL** je programovací jazyk. Názov je skratka z CO**mmon **B**usiness **O**riented **L**anguage* (Všeobecný jazyk orientovaný na obchod). Prvá verzia bola navrhnutá v roku 1959. Štandard *COBOL 2002* podporuje aj objektovo orientovaný prístup k programovaniu.

Cobol je programovací jazyk určený pre jednoduché výpočty nad väčším množstvom údajov. Cobol zaviedol vo svojej dobe do programovacích jazykov štruktúru záznamu (record). Jeho nespornou výhodou je forma programu, ktorá je pomerne blízka prirodzenému jazyku.
# Priemyselný robot

**Priemyselný robot** je oficiálne definovaný ISO (8373:1994, Manipulačné priemyselné roboty – slovník) ako *automaticky riadený, programovateľný, viacúčelový manipulátor pre činnosť v troch alebo viacerých osiach*. Pole **priemyselnej robotiky** je možné praktickejšie definovať ako štúdium, návrh a použitie robotických systémov na výrobu (odvodená definícia spoliehajúca sa na a priori definíciu *robota*).

Prof. P. N. Beljanin ho definoval nasledovne:
Priemyselný robot je autonómne fungujúci stroj-automat, ktorý je určený k reprodukcii niektorých pohybových a duševných funkcií človeka pri výkone pomocných a základných výrobných operácií bez bezprostrednej účasti človeka a ktorý je na tento účel vybavený niektorými jeho schopnosťami (sluchom, zrakom, hmatom, pamäťou atď.), schopnosťou samoučenia, samoorganizácie a adaptácie, čiže prispôsobivosti sa danému prostrediu.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Priemyselný robot**
# Scopus

Logo
**Scopus** je multidisciplinárna bibliografická, citačná a abstraktová databáza prevádzkovaná vydavateľstvom Elsevier prostredníctvom siete internet. Patrí medzi najväčšie databázy svojho druhu na svete.

Databáza je pomenovaná po vtákovi druhu *Scopus umbretta* známom svojimi vynikajúcimi navigačnými schopnosťami.

## Dejiny

Funguje od roku 2004. Rýchlo prenikla do povedomia knižníc, univerzít a výskumných inštitúcií a stala sa konkurenciou dovtedy dominujúcej bibliografickej databázy Web of Science prevádzkovanej spoločnosťou Clarivate.

## Pokrytie

V roku 2023 obsahoval Scopus približne 43 400 titulov časopisov. Z nich bolo 27 950 aktívnych titulov a približne 15 450 neaktívnych titulov (často predchodcov tých aktívnych); a viac než 292 000 kníh. Sleduje tiež obsah viac než 50 000 vydavateľov s otvoreným prístupom alebo repozitárov. V roku 2023 obsahovala databáza 90,6 miliónov záznamov a viac ako 1,2 miliardy citovaných odkazov, najstaršie z roku 1788. Databáza tiež obsahuje 49,2 miliónov patentov.

Komisia Content Selection & Advisory Board zložená z odborníkov v rôznych odboroch zriadená v roku 2006 sa zaoberá transparentným výberom obsahu a politikou pokrytia rôznych vedných disciplín a zdrojov. Jej hlavnou úlohou je vyhodnotiť a určiť, ktoré vedecké časopisy spĺňajú kritériá kvality aby mohli byť zaradené do Scopusu a zároveň prehodnocujú stav sledovaných titulov. Tie, ktoré predstali spĺňať jeho kritériá sú z databázy vylúčené, resp. nie sú ďalej sledované.

V roku 2014 sa v databáze nachádzalo 72 slovenských vedeckých časopisov.

## Prístup

Databáza je bez predplatného prístupná len vo veľmi obmedzenej forme. Plný prístup k nej je licencovaný a spoplatnený. Databáza je súčasťou väčšieho balíka služieb SciVerse. Na Slovensku k nej majú prístup univerzity a akademické inštitúcie. Prístup pre verejnosť zabezpečuje CVTI.

## Referencie

## Pozri aj

* Web of Science

## Externé odkazy

* Scopus Preview - domovská stránka databázy
# Queensland

|  |
| --- |
| Queensland |
| štát Austrálskeho zväzu |
|  Pohľad na hlavné mesto Queenslandu – Brisbane  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Vlajka  |  Symbol  |

 |
| **Motto:lat. Audax at Fidelis angl. Bold but Faithful a angl. Beautiful one day Perfect the next* |
|  |
| Štát |  Austrália |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Hlavné mesto | Brisbane |
| Najvyšší bod | Mount Bartle Frere |
|  - výška | 1 622 m n. m. |
|  |
| Rozloha | 1 852 642 km² (185 264 200 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 5 052 827 (*december 2018*) |
|  |
| Časové pásmo | UTC +10 |
|  |
|  Štáty Austrálie) |
|  Interaktívna mapa
 |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Queensland** (skrátene **QLD**) je austrálsky štát rozkladajúci sa na severovýchode krajiny. Rozlohou je druhým a počtom obyvateľov tretím najväčším štátom Austrálskeho zväzu.

Queensland je tiež najdecentralizovanejším austrálskym štátom. Najväčším mestom je hlavné mesto Brisbane, ďalšími významnými mestami sú Gold Coast (výrazné turistické centrum), Townsville, Rockhampton, Mackay, Cairns, Toowoomba a Mount Isa. Queensland je vďaka príjemnému teplému podnebiu a skutočnosti, že jeho veľká časť sa nachádza v trópoch, často nazývaný slnečným štátom (v angličtine **Sunshine State**).

Koncom roku 2005 počet obyvateľov Queenslandu prekročil 4 milióny. Do Queenslandu sa z ostatných častí Austrálie sťahuje približne 900 obyvateľov týždenne, čo značí, že okolo roku 2051 by sa Queensland mal stať druhým najľudnatejším štátom po Novom Južnom Walese.

Queensland bol pôvodne britskou kolóniou, ktorá sa oddelila od NSW v roku 1859. Dnešné Brisbane bolo pôvodne trestaneckou kolóniou.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Queensland**

## Zdroj

*Informácie v infoboxe sú sčasti alebo úplne prebrané z infoboxu článku Queensland zverejneného na anglickej Wikipédii.*
# Polyaromatický uhľovodík

Benzo[a]pyren - štruktúrny vzorec
Antracén - štruktúrny vzorec
**Polyaromatické uhľovodíky** (**PAU**) alebo **polycyklické aromatické uhľovodíky** (**PAH**, z anglického *polycyclic aromatic hydrocarbons*) sú skupinou aromatických uhľovodíkov s najmenej dvoma benzénovými jadrami, ktoré vznikajú prevažne pri nedokonalom spaľovaní. Patria sem napríklad naftalén, antracén a fenantrén.

## Vlastnosti

Existujú stovky PAU, z ktorých mnohé sú mutagénne alebo karcinogénne. Najlepšie bol preskúmaný benzo[a]pyrén (BaP), ktorý môže byť vdýchnutý, ale vstupuje do tela aj v potrave alebo cez kožu. Expozícia BaP môže viesť k ohrozeniu zdravého vývoja plodu, vzniku rakoviny, podráždeniu až popáleniu kože.

## Zdroje znečistenia PAU

Významnými zdrojmi znečistenia polyaromatickými uhľovodíkmi sú priemyselné podniky (chemičky, hute, elektrárne, teplárne), ale aj spaľovacie motory dopravných prostriedkov alebo individuálne vykurovanie. Vo vnútornom prostredí môžu byť významným zdrojom PAU cigaretový dym, sviečky a vonné tyčinky alebo tepelná úprava potravín (napr. grilovanie).

## Referencie

## Literatúra

|  |  |
| --- | --- |
|  | Chemický portál |

* Ivan Holoubek: *Polycyklické aromatické uhlovodíky (PAHs) v prostředí*, Český ekologický ústav, Praha 1996, ISBN 80-85087-44-8 (po česky)
* Miroslav Šuta: *Účinky výfukových plynů z automobilů na lidské zdraví*, Děti Země 2008, ISBN 80-86678-10-5 (po česky)