Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Open Tree of Life

|  |
| --- |
| Open Tree of Life |
| URL | opentreeoflife.org |
| Komerčná | nie |
| Jazyk | angličtina |
| Registrácia | nepovinná |
| Licencia obsahu | BSD 2-clause (FreeBSD) |
| Spustenie | september 2015 |

**Open Tree of Life** je online fylogenetický strom života – spoločné úsilie financované National Science Foundation. Prvý návrh, vrátane 2,3 milióna druhov, bol vydaný v septembri 2015. Interaktívny graf umožňuje používateľovi priblížiť si taxonomické klasifikácie, fylogenetické stromy a informácie o uzle. Kliknutím na druh sa vráti jeho zdroj a referenčná taxonómia.

 Strom života v uzle Eukaryota
## Prístup

Projekt využíva Supertree prístup na vygenerovanie jediného fylogenetického stromu (poskytovaného na tree.opentreeoflife.org) z komplexnej taxonómie a upraveného súboru publikovaných fylogenetických odhadov.

Taxonómia je kombináciou niekoľkých veľkých klasifikácií vytvorených inými projektmi; vytvára sa pomocou softvérového nástroja s názvom „smasher“. Výsledná taxonómia sa nazýva taxonómia otvoreného stromu (OTT) a možno ju prehľadávať online.

## Dejiny

Projekt sa začal v júni 2012 trojročným ocenením NSF výskumníkom na desiatich univerzitách. V roku 2015 bolo udelené dvojročné doplnkové ocenenie výskumníkom na troch inštitúciách.

## Referencie

## Zdroj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál Informatický portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Open Tree of Life na anglickej Wikipédii.*
# Plants of the World Online

|  |
| --- |
| Plants of the World Online |
| URL |  |
| Komerčná | nie |
| Typ stránky | databáza |
| Jazyk | angličtina |
| Vlastník | Kráľovská botanická záhrada, Kew |
| Spustenie | 2017 |
| aktívna |

**Plants of the World Online** je voľne prístupná online databáza, ktorej cieľom je pokryť všetky známe semenné rastliny z celého sveta. Prevádzkovaná je Kráľovskou botanickou záhradou, Kew a do prevádzky bola uvedená v roku 2017.

Databáza používa rovnaký taxonomický zdroj ako International Plant Names Index (IPNI) a v súčasnosti obsahuje takmer jeden a pol milióna názvov rastlín, cez 200 tisíc podrobných popisov a stovky tisíc obrázkov. Od roku 2018 využíva databázy POWO občiansko-vedecká platforma iNaturalist, ako primárnu taxonomickú referenciu pre cievnaté rastliny.

## Geografická distribúcia

Súčasťou údajov, ktoré poskytuje databáza, je aj geografická distribúcia taxónov. V rámci nej sa u druhov uvádza, či ide o prirodzené rozšírenie (vyskytovali sa už pred poslednou dobou ľadovou) alebo boli introdukované (zanesené náhodne alebo úmyselne ľuďmi).

## Referencie
# Tropicos

**Tropicos** je online botanická databáza obsahujúca taxonomické informácie o rastlinách najmä z neotropickej sféry (Stredná a Južná Amerika). Spravuje ho botanická záhrada v Missouri a bola založená pred viac ako 25 rokmi. Databáza obsahuje obrázky a taxonomické a bibliografické údaje o viac ako 4,2 miliónoch herbárových exemplároch. Okrem toho obsahuje údaje o viac ako 49 000 vedeckých publikáciách. Databázu je možné vyhľadávať v angličtine, francúzštine a španielčine. Najstaršie záznamy v databáze siahajú do roku 1703.

## Referencie

## Externé odkazy

* Oficiálny web

## Zdroj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tropicos na anglickej Wikipédii.*
# World Flora Online

|  |
| --- |
| World Flora Online |
| URL |  |
| Komerčná | nie |
| Typ stránky | databáza |
| Jazyk | angličtina |
| Spustenie | 2012 |
| aktívna |

**World Flora Online** (WFO) je databáza s otvoreným prístupom, ktorá bola do prevádzky uvedená v roku 2012, s cieľom online sprístupniť flóru všetkých známych rastlín. Ide o projekt Dohovoru Organizácie Spojených národov o biologickej diverzite, s úmyslom zastaviť celosvetový úbytok rastlinných druhov.

Databáza WFO zahŕňa všetky taxonomické skupiny rastlín: machorasty, papraďorasty, nahosemenné a krytosemenné rastliny. Zámerom je poskytnúť aktuálne akceptované meno a taxonomickú pozíciu pre každý druh, ako aj popis a ilustráciu. V databáze sú zahrnuté všetky oblasti sveta s dôrazom na národnú úroveň.

Principiálne databázu tvoria dve navzájom prepojené časti: taxonomická kostra a textový obsah. Taxonomická kostra je hierarchický zoznam všetkých názvov rastlín a ich vzájomných vzťahov, včítane ich synoným. Pripojený obsah zahŕňa znalosti o každom rastlinnom druhu: popis, distribúciu, obrázky, mapy a genetické informácie. V roku 2021 dostal webový portál nový vzhľad a všetky jeho funkcie boli prepojené do spoločného rozhrania pre programovanie aplikácií.

V súčasnosti konzorcium WFO zahŕňa 51 medzinárodných inštitúcií a organizácií. Slovensko v tomto konzorciu zastupuje Botanický ústav Slovenskej akadémie vied. Oblasť jeho výskumu zahŕňa Karpaty a priľahlú Panóniu, ktoré patria z hľadiska biodiverzity medzi najbohatšie oblasti v rámci Európy a sú križovatkou biogeografických regiónov a migračných ciest živých organizmov a jedným z najsevernejších centier endemizmu v Európe.

## Referencie
# Evolučná biológia

**Evolučná biológia** je široká interdisciplinárna syntetizujúca oblasť biológie, ktorá zahŕňa niekoľko veľkých a v súčasnosti na rozdielnom stupni rozvinutých disciplín. Je to ústredný teoretický smer všeobecnej biológie, odvolávajúci sa na každý nový veľký objav v hociktorej oblasti prírodovedy. Evolučná biológia umožňuje integrovať poznatky všetkých špeciálnych biologických disciplín (v značnej miere určuje smery každej z nich).

Evolučnú biológiu tvoria všetky vetvy biológie, vrátane ekológie, taxonómie, populačnej biológie, etológie a sociobiológie, ktoré študujú evolučný proces a charakteristiky celých populácií a spoločenstiev organizmov.

## Literatúra

* DAWKINS, Richard. *Slepý hodinář: zázrak života očima evoluční biologie*. Praha: Paseka, 2002; ISBN 80-7185-445-X
* FLEGR, Jaroslav. *Evoluční biologie*. Praha : Academia, 2009; ISBN 978-80-200-1767-3

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# John Gould

|  |
| --- |
| John Gould |
| zoológ, ilustrátor a ornitológ |
|  |
| Dielo |
| Polia pôsobnosti | ornitológia |
| Známy vďaka | ilustrované monografie o vtákoch |
| Autorská skratka (zoológia) | Gould |
| Ocenenia |
| člen Kráľovskej spoločnosti |
| Osobné informácie |
| Narodenie | 14.09.180414. september 1804 Lyme Regis, Kráľovstvo Veľkej Británie |
| Úmrtie | 3. február 1881 (76 rokov) Londýn, Kráľovstvo Veľkej Británie |
| Miesto pochovania | Kensal Green cemetery |
| Manželka | Elizabeth Gould |
| Deti | Charles Gould |
| Odkazy |
| Projekt Guttenberg | John Gould (plné texty diel autora) |
|  | John Gould (multimediálne súbory na commons) |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál  Biografický portál |

 |

**John Gould** (\* 14. september 1804 – † 3. február 1881) bol anglický ornitológ. Jeho práca napomohla Charlesovi Darwinovi pri štúdiu jeho evolučnej teórie.

John Gould sa roku 1838 vypravil do Austrálie, aby mohol študovať tamojšiu populáciu vtákov. Výsledkom tejto cesty bola kniha *The birds of Australia* (1840 – 1848). Táto práca obsahovala popis 600 druhov, z čoho bolo Gouldom 328 druhov novo objavených a pomenovaných.

John Gould pomenoval napríklad astrildovitého spevavého vtáka *Erythrura gouldiae* „amada pani Gouldovej“ na počesť svojej manželky Elizabeth, ktorá ho sprevádzala na jeho cestách po Austrálii (1838 – 1841).

## Literatúra

* *Astrildovití ptáci*. [s.l.] : [s.n.], 2008. ISBN 978-80-7322-113-3.

## Pozri aj

* *Myobatrachus gouldii*

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **John Gould**

## Externé odkazy

* John Gould: The birds of Australia

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku John Gould na českej Wikipédii.*
# Biologická evolúcia

schéma ľudskej evolúcie
**Biologická evolúcia** alebo **evolúcia** je proces, tvoriaci základ teórie evolúcie, teda vývoj ako proces postupného rozdeľovania druhov na viacero nových druhov v čase a priestore pri prechode z generácie na generáciu. Výsledkom tohto procesu je súčasná biodiverzita (bohatosť druhov). Často sa dodáva, že evolúcia je spojená aj s rastom komplexity jedincov, teda postupným zdokonaľovaním živej hmoty a foriem života medzi jednotlivými generáciami, smerujúci od jednoduchých organizmov k stále zložitejším.

Vedný odbor, ktorý sa zaoberá evolúciou sa nazýva evolučná biológia alebo evolucionistika. Teoretické koncepty evolučnej biológie sa aplikovali aj na proces vzniku, vývoja a šírenia základných informačno-kultúrnych jednotiek, mémov. Touto problematikou sa zaoberá memetika.

## Pozri aj

* teória evolúcie (biológia).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Evolúcia**
# Adaptácia (biológia)

**Adaptácia** je prispôsobenie sa organizmu tvarom, funkciou alebo spôsobom života podmienkam vonkajšieho prostredia. Túto definíciu možno vztiahnuť i na populáciu, spoločenstvo alebo ekosystém. Termín adaptácia je širší než termín adjustácia (sociálna adaptácia).

Adaptáciu možno rozdeliť na dva základné typy:

* *adaptácia správaním* - umožňuje najrýchlejšie a najvariabilnejšie reakcie na vonkajšie prostredie a jeho zmeny
* *evolučná adaptácia* - dochádza k modifikácii organizmu, ktorý tak získava nové vlastnosti, ktoré ho v danom vonkajšom prostredí zvýhodňujú (príklad: pomalá zmena podnebia a s ňou spojený pokles teplôt vedie postupne evolučným tlakom k zmene farby a charakteru srsti); zmeny, ktoré sa ukážu byť užitočné, a ktoré sú kódované na úrovni zmeny génu alebo skupiny génov, sa v populácii postupne šíria. Evolučná adaptácia je v podstate adaptácia na úrovni zmeny genetickej informácie, hovoríme preto aj o *genetickej adaptácii*.

Genetická adaptácia zjednodušene prebieha tak, že zmeny vonkajšieho prostredia preferujú jedince s určitými génmi či skupinami génov, ktoré sú pre danú zmenu vhodnejšie (jedinec má väčší zdroj potravy, je lepšie chránený pred klimatickými zmenami, dokáže sa vyhýbať predátorom alebo páriť s viacerými samičkami a mať tak rozsiahlejšie potomstvo). Tieto gény sa potom v populácii rýchlejšie šíra a adaptujú tak druh na príslušnú zmenu prostredia. V tomto type adaptácie dominujú preadaptačné, tzv. *neutrálne mutácie*, teda tie, ktoré nespôsobujú radikálne zmeny na morfologickej či funkčnej úrovni organizmu.

Prílišná špecializácia však môže byť rizikom; pri náhlej a výraznej zmene vonkajšieho prostredia môže viesť až k zániku príslušného druhu.

*Fyziologická adaptácia* je rýchle prispôsobenie sa organizmu náhlej, väčšinou krátkodobej a miernej zmene vonkajšieho prostredia, napr. zvýšené potenie pri vzostupe teploty.

*Zmyslová adaptácia* je zmena stupňa vnímania vonkajšieho podnetu pri jeho dlhodobom pôsobení, napr. oslabenie vnímania tikania hodín, či hluku premávky.

Adaptácia podľa J. Piageta
Adaptácia je rovnováha medzi pochodmi, ktorými sa jedinec prispôsobuje svojmu prostrediu (akomodácia), a procesmi, ktorými si prostredie prispôsobuje (asimilácia). Štruktúra napr. cicania podobne ako ostatné ranosenzomotorické štruktúry umožňuje dieťatu adaptáciu na situáciu. K tejto adaptácii dáva podnet stále opakovaná potreba sýtenia sa. Adaptácia vzniká koordináciou akomodácie a asimilácie. Opakovaním, avšak nie mechanickým, vzniká generalizácia a počiatky rozpoznania. Senzomotorická schéma je tak začiatkom vnímania.

## Referencie
# Adaptívna radiácia

**Adaptívna radiácia** je evolučné rozdelenie príslušníkov jednej vývojovej línie do odlišných ník alebo adaptívnych zón, čiže vznik početných nových druhov s odlišným spôsobom života. Dôvodom je zvyčajne presťahovanie sa na nové územie, alebo úbytok konkurenčných druhov a predátorov (napríklad po vyhynutí dinosaurov na konci druhohôr). Príkladom adaptívnej radiácie sú napríklad Darwinove pinky.

## Pozri aj

* Evolúcia
* Adaptácia (biológia)

## Zdroj

* adaptívna radiácia. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 1999. 696 s. ISBN 80-224-0554-X. Zväzok 1. (A – Belk), s. 48.
# Speciácia

**Speciácia** je evolučný proces vzniku nových biologických druhov (lat. *species*).

Podľa Davida M. Raupa je speciácia „*vznik nových druhov štiepením alebo vetvením evolučnej línie*“ a darvinovský vznik nových druhov nazýva „*fyletickou transformáciou*“.
# Antropogenéza

**Antropogenéza** je proces vzniku a vývoja človeka ako spoločenskej bytosti, proces vyčleňovania sa človeka zo živočíšnej ríše, kmeňový vývoj človeka a jeho živočíšnych predchodcov v rámci vývoja stavovcov.

Antropogenézu študuje antropogénia.

## Stručný prehľad vývoja človeka

Prírodovedec Carl Linné (1758) ako prvý zaradil človeka do vývojového radu živočíchov (primáty). Prírodovedec Charles Darwin v diele *O pôvode druhov prirodzeným výberom* opísal vznik a vývoj druhov.

Spoloční živočíšni predchodcovia človeka a ľudoopíc (gorila, šimpanz) sa objavili na začiatku treťohôr. Išlo o antropoidné opice (človeku podobné), ktoré žili na konci treťohôr v nezalesnených oblastiach Afriky, Južnej Ázie. Boli donútené pohybovať sa po zemi. Mali zvislejšie posadenie hlavy, čo podporuje vývoj mozgu a lebky. Palec bol posadený oproti ostatným prstom, čo umožňuje používať rozličné predmety ako prirodzené nástroje. Na základe týchto zmien postupne prešli od zberu k lovu. Bielkoviny z mäsa majú vplyv na vývoj mozgu, čím sa zvýšila vynaliezavosť a dôvtip. Napriek tomu ešte nevedeli cieľavedome vyrábať nástroje - až postupne si začali uvedomovať užitočnosť nájdených kovov a ostrých kameňov, ktoré sústavne používali. Zámernou výrobou sa naši predkovia začali odlišovať od zvierat - práca utvárala človeka.

Hominizácia sa začala asi pred 14 miliónmi rokov. Medzi jej základné javy patrí:

* vzpriamenie postavy, chôdza na zadných končatinách
* vývin ruky ako orgánu práce
* ústup zvieracieho vzhľadu
* zväčšovanie mozgu
* klenutie lebky
* stereoskopický zrak (plastické, priestorové videnie, rozoznanie perspektívy (bližšie/ďalej))
* posunutie hrtana - rozvoj reči

Ďalej pozri článok Homo.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Antropogenéza**
# Biogeografia

**Biogeografia** (gr.) alebo **biologický zemepis** je vedný odbor zemepisu, ktorý sa zaoberá organickou časťou prírody. Skúma rastlinstvo a živočíšstvo ako súčasť krajiny. Delí sa na fytogeografiu a zoogeografiu.

Biogeografia dokumentuje, že aj približne rovnaký typ prostredia je v odlišných končinách Zeme obývaný nepríbuznými druhmi pôvodných organizmov.

## Zdroj

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Kladistika

**Kladistika** je moderný systém klasifikácie organizmov na základe ich evolučnej príbuznosti, nie tradične podľa morfologickej podobnosti. Na rozdiel od tradičných metód klasifikácie kladie dôraz na objektívnu, kvantitatívnu analýzu a hlavne na analýzu príbuznosti sekvencií DNA a RNA.

Pôvodcom kladistiky je nemecký entomológ Emil Hans Willi Hennig, ktorý ju nazýval *fylogenetická systematika*. Názov *kladistika* je odvodený z gréckeho slova κλάδος/klados, teda *vetva*. Kladistika zoskupuje fylogeneticky príbuzné (majúce hypotetického spoločného evolučného predka) skupiny organizmov do vetiev (angl. *clade*), ktoré zobrazuje graf zvaný kladogram.

## Pozri aj

* APG II

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kladistika**
# Fylogenetika

**Fylogenetika** je odbor systematickej biológie, ktorý sa snaží nájsť vývojové vzťahy medzi organizmami. Odmieta teda formálnu hierarchiu a namiesto toho sa snaží nájsť skutočnú príbuznosť na základe predstavy, že všetky organizmy mali svojho univerzálneho spoločného predka.

Fylogenetika má teda priamy vzťah s dejom, ktorý označujeme ako fylogenéza (je to predmet štúdia fylogenetiky).

## Pozri aj

* Biologická evolúcia
* Carl Linné

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Fylogenetika na českej Wikipédii.*
# Paleontológia

Lebka dravého dinosaura druhu *Tyrannosaurus rex*
**Paleontológia** (z gréčtiny) je veda o vývoji života na planéte, o starých rastlinách a živočíchoch, ktoré skúma na základe ich fosílií zachovaných v skalách. Patrí sem štúdium fosílií, stôp, brlohov, častí tiel, fosilizovaných výkalov (koprolitov) a chemických rezíduí.

Moderná paleontológia dáva evolúciu života na Zemi do širšieho kontextu. Študuje dlhodobé zmeny geografie („paleogeografia“) a zemskej klímy (paleoklimatológia) v jednotlivých geologických obdobiach a ich vplyv na evolúciu života. Ďalej odpoveď ekosystémov na tieto zmeny a ich vplyv na biodiverzitu. Paleontológia sa prekrýva s geológiou, ktorá študuje horniny a geologické formácie, ale taktiež s botanikou, mikrobiológiou, zoológiou aj ekológiou.

Súčasťou paleontologických štúdií porovnávanie zemského zvrásnenia s jeho geologickým vekom a dávajú ich do súvislosti s evolúciou skamenelých organizmov. Paleontológia využíva to rovnakú biologickú klasifikáciu ako biologické odbory, ktorú zaviedol Carl Linné a zaraďuje vymreté druhy do genealogických rámcov, ktoré poukazujú na ich vzájomnú príbuznosť.

## Delenie

Paleontológia sa delí na tieto vedné odbory:

* **paleobotanika** (štúdium pravekých rastlín)
* **paleozoológia** (štúdium pravekých živočíchov)
* **mikropaleontológia** (štúdium mikrofosílií)

Paleontológovia sa môžu ďalej špecializovať na paleontológiu bezstavovcov alebo stavovcov. Štúdium kostí ľudských predkov *hominidov* sa zaoberá paleoantropológia.

Štúdiom skamenelého peľu rastlín sa zaoberá palynológia. Takéto štúdium umožňuje odhadnúť aj hojnosť, alebo naopak zriedkavosť výskytu určitých rastlín v sledovanom paleontologickom období.

## Ekonomický význam

Hlavným ekonomickým významom paleontológie je v použitie fosílií, na určenie veku a povahy hornín, ktoré ich obsahujú, prípadne vek vrstiev hornín nad alebo pod týmito skamenelinami. Táto informácia je dôležitá pre ťažobný priemysel, hlavne pre naftárske spoločnosti. Jednoduchý pohľad na skamenelinu v hornine je jeden z najrýchlejších a najjednoduchších spôsobov, ako určiť vek danej horniny. Určenie veku však nie je jediným použitím paleontológie. Fosílie organizmov v určitých horninách tiež poukazujú na prostredie, v ktorom hornina vznikala. Tieto informácie sú tiež hodnotné poznatky pri vyhľadávaní ropy a plynu.

## Významní paleontológovia

* Georges Cuvier
* Charles Darwin
* Richard Leakey

## Pozri aj

* Evolúcia
* Geológia
* Dinosaurus

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Paleontológia**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Sociobiológia

**Sociobiológia** zahŕňa systematické štúdium biologického základu všetkých foriem sociálneho správania všetkých druhov organizmov vrátane človeka. Východiskom je predovšetkým etológia, ekológia a genetika. Sociobiológia chce ukázať, ako sa sociálne skupiny prostredníctvom evolúcie adaptujú na prostredie. Zakladateľom sociobiológie je Edward Osborne Wilson.
# Systematika (veda)

**Systematika** je veda skúmajúca druhy a druhovú diverzitu organizmov a vzťahy medzi živými organizmami (pomocou výskumu žijúcich ale aj vymretých foriem). Snaží sa zobraziť vznik jednotlivých foriem života.

V minulosti bola systematika identická s taxonómiou. Dnes má tieto časti:

* taxonómia
* fylogenetika
* evolučná biológia

Základné taxonomické kategórie sú tieto:

* ríša = regnum
* kmeň, oddelenie = phyllum, divisio
* trieda = classis
* rad = ordo
* čeľaď = familia
* rod = genus
* druh = species

## Pozri aj

* taxonómia (biológia)
* Systém živých organizmov
* Vedecká klasifikácia
# Eugenika

Logo Druhého Medzinárodného Kongresu o Eugenike, 1921
**Eugenika** všeobecne je cielené kríženie ľudského druhu na posilnenie určitých vlastností. Dnes je to veda, ktorá sa zaoberá zlepšovaním ľudského genofondu.

V užšom slova zmysle je **eugenika** teória, ktorú založil v 19. storočí britský psychológ Francis Galton. Eugenici verili, že prísnym výberom jedincov, ktorým sa dovolí mať deti, sa dá vytvoriť silná rasa. Eugenici preto argumentovali, že spoločnosť by mala od plodenia detí odradiť tých svojich členov, ktorí sú „neschopní“ buď fyzicky, mentálne alebo sociálne.

## Nacistické uskutočňovanie eugeniky

Eugenika vo svojej prekrútenej podstate zaznamenala najväčší rozmach v nacistickom Nemecku, v 30. a 40. rokoch 20. storočia. Jeden z prvých zákonov, ktorý nacisti po prevzatí moci v roku 1933 schválili, bol zákon, ktorý umožnil vynútenú sterilizáciu ľudí s duševnými a/alebo fyzickými poruchami. Založili špeciálnu jednotku s názvom Združenie pre blahobyt a inštitucionálnu starostlivosť alebo Program T-4. V Programe T4 ošetrovateľky, lekári a psychiatri vykonali „milosrdné zabíjanie“ 70 000 mužov, žien a detí po celom Nemecku. Program nakoniec kvôli protestom verejnosti a časti kléru (najmä Münsterského biskupa von Galena) zastavili. Väčšina biskupov v Nemecku však mlčala napriek tomu, že Vatikán vydal v decembri 1940 vyhlásenie odsudzujúce toto zabíjanie.

Jeden z dôsledkov pokrivenej eugenickej filozofie boli nacistické tábory smrti, kde „vedci“, ako napríklad Josef Mengele vykonávali nehumánne experimenty na ľuďoch. Nacisti zakladali centrá, kde presviedčali zdravé, rasovo čisté, árijské, mladé ženy, aby prispeli k budúcnosti rasy, čo najväčším počtom detí.

Po druhej svetovej vojne popularita eugeniky masívne poklesla.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Eugenika**
# Teistická evolúcia

**Teistická evolúcia** (niekedy označovaná skratkou **TE**) alebo **evolučný kreacionizmus** je hypotéza, ktorá tvrdí, že klasické náboženské učenie o Bohu je v súlade s moderným vedeckým poňatím biologickej evolúcie. Podľa Collinsa jestvuje mnoho variantov TE a jej typická verzia sa opiera o nasledovné premisy:

1. Vesmír vznikol *ex nihilo*, t.j. z ničoho, približne pred 14 miliardami rokov.
2. Napriek obrovským nepravdepodobnostiam vesmír vykazuje vlastnosti presne vyladené pre život.
3. Aj keď presný mechanizmus pôvodu života na Zemi zostáva neznámy, hneď ako došlo k jeho vzniku, proces evolúcie a prirodzeného výberu umožnil rozvoj biologickej diverzity a zložitosti v priebehu dlhého časového obdobia.
4. V okamihu začatia pôsobenia evolúcie sa ďalší nadprirodzený zásah stal nepotrebným.
5. Ľudská rasa je súčasťou tohoto procesu a zdieľa spoločného predka s veľkými ľudoopmi.
6. Zástancovia danej hypotézy tvrdia, že ľudia sú výnimoční takým spôsobom, ktorý je mimo možností evolučného vysvetlenia a poukazujúcim na ich duchovnú prirodzenosť. Toto zahŕňa existenciu morálneho zákona (poznanie dobra a zla) a hľadanie Boha, ktoré chrakterizuje všetky ľudské kultúry počas celej histórie.

## Najvýznamnejší predstavitelia

* Francis S. Collins - vedúci úspešného projektu výskumu ľudského genómu
* Asa Gray - jeden z najvýznamnejších amerických botanikov 19.stor. Darwin mal na mysli práve jeho, keď v jednom zo svojich listov napísal: *"Zdá sa mi absurdné pochybovať, že človek môže byť zároveň horlivý teista aj evolucionista."*

## Referencie

## Bibliografia

* GITT, Werner, Použil Bůh evoluce?, CLV, Bielefeld 1993.

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Theistic evolution na anglickej Wikipédii.*