Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Starogréčtina

**Starogréčtina** je prvá etapa vývinu gréčtiny.

Starogréčtina môže označovať:

* v užšom zmysle len atické nárečie z 5. a 4. stor. pred Kr. (dodnes norma pre klasickú gréčtinu)
* v širšom zmysle: všetky grécke nárečia, ktorými sa hovorilo od prvých nálezov gréckeho písma okolo roku 800 pred Kr. (alebo teoreticky už od 1100 pred Kr.):
	+ do začiatku helenistického obdobia okolo roku 300 pred Kr., alebo
	+ ak ide o pojem z dvojice (trojice) pojmov starogréčtina (- stredoveká gréčtina) – novogréčtina: do cca 600 po Kr., čiže vrátane helenistickej gréčtiny (koiné) a ranobyzantskej gréčtiny

Tento článok je o gréckych nárečiach od 800 pred Kr. do 300 pred Kr. Ostatné pozri pod grécke jazyky.

## Starogrécke nárečia

*Starogrécke nárečia* (české názvy)
Starogrécke nárečia sa štandardne delia takto:

* Západná skupina (=Dórske nárečia v širšom zmysle)
	+ severozápadná starogréčtina (nárečia na sever a severozápad od Korintského zálivu)
	+ dórčina (=dórske nárečia v užšom zmysle)- písala sa v ňom zborová poézia (Pindaros), neskoršie búkolská poézia
* Aiolská skupina
	+ egejská skupina/ázijská aiolčina (nárečie maloázijskej Aiolidy, sz. časti maloázijského pobrežia s ostrovom Lesbos)- v tomto nárečí vznikala prevažne osobná lyrika – básne Sapfó a Alkaia
	+ tesálčina
	+ boiótčina
* Iónsko-atická skupina
	+ atičtina – jazyk mladších dejepiscov (Tukydides), odborných spisov, rečníkov, filozofov (napr. Platón)
	+ iónčina (Eubója a grécke kolónie v Itálii; Kyklady; maloázijská Iónia)
		- staroiónčina – dialekt Homérskej epiky
		- novoiónčina – Herodotos a ďalšia historická próza
* Arkádsko-cyperská skupina
	+ arkádčina
	+ cyperčina
	+ pamfýlčina – zaraďovaná aj do západnej skupiny

Z achájskych nárečí sa nezachovali nijaké literárne pamiatky.

V helenistickom období (presnejšie okolo 300 pred Kr.) prevládol v celom helenizovanom svete atický dialekt, ktorý sa v zjednodušenej verzii stal "všeobecným jazykom" – grécky *koiné dialektos*.

Transkripcia starogréčtiny používaná na slovenskej Wikipédii sa nachádza v tejto tabuľke.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Starogréčtina Wikislovník ponúka heslo **Starogréčtina**
# Vedecká metóda

**Vedecká metóda poznania** je metóda poznania, ktorá podľa klasickej schémy začína vymedzením problému, stanovením jeho vzťahu k doterajšiemu empirickému a teoretickému poznaniu; ďalej stanovenie overiteľných hypotéz, uskutočnenie experimentu, analýza ziskaných údajov, potvrdenie alebo zvrhnutie hypotéz, začlenenie výsledku do systému daného vedeckého poznania, empirické overenie.

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Živá bytosť

Strom živých bytostí.
**Živá bytosť** (iné názvy **bytosť, živý tvor, tvor, živý jedinec**) je usporiadaná sústava, spravidla ostro ohraničená oproti vonkajšiemu prostrediu, ktorá je živá (definície života sa do istej miery rôznia). Ak zdôrazňujeme, že ide o fyziologickú jednotku zloženú z orgánov (resp. u jednobunkovcov organel) a s charakteristickou interakciou orgánov (organel), nazývame živú bytosť **organizmus** (staršie **ústrojenec**) alebo **živý organizmus** (**živý ústrojenec**; pozri aj organizmus). Ako taxonomická jednotka majú živé bytosti latinský názov *Biota* alebo *Vitae*.

O definícii a charakteristike života pozri život.

Organizmy môžu byť jednobunkové alebo mnohobunkové.

## Orgánové sústavy

Viaceré orgány v mnohobunkovom organizme vytvárajú integrované (zjednotené) sústavy, ktoré zabezpečujú činnosť celého organizmu (orgánové sústavy).

## Systematika

Organizmy usporadúvame podľa rozličných znakov a vlastností do väčších alebo menších systematických skupín. Základnou systematickou jednotkou je druh. Pozri systém živých organizmov, systematika a taxonómia.

## Pozri aj

* živá hmota

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Tvor Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tvor**
# Taxón

Osem základných taxonomických kategórií vedeckej klasifikácie organizmov**Taxón** alebo **taxonomická jednotka** je skupina konkrétnych organizmov (žijúcich alebo vymretých), ktoré majú niečo spoločné (najčastejšie príbuznosť) a tým sa líšia od ostatných taxónov. Taxón môže byť pomenovaný alebo aj bez názvu. Taxón je konkrétnym príkladom danej taxonomickej úrovne.

## Taxón verzus klasifikačná úroveň/kategória

Pomenované taxóny majú zvyčajne svoje zaradenie a môžu byť zatriedené na príslušnú taxonomickú úroveň v hierarchii, ktorá sa označuje ako klasifikačná/taxonomická kategória/úroveň, medzi ktoré patria doména, ríša, kmeň, trieda, rad, čeľaď, rod, druh a podobne. Jednotlivé taxóny majú zvyčajne konkrétne koncovky podľa toho, do ktorej taxonomickej úrovne patria. Taxóny tak možno považovať za konkrétne príklady danej taxonomickej úrovne.

Pojmy taxonomická úroveň/kategória a taxón sa však často zamieňajú. Správne platí napr. to, že napríklad taxón v súčasnosti pomenovaný ako lipnicovité, teda skupina konkrétnych rastlín, ktoré majú niečo spoločné, patrí do taxonomickej úrovne čeľaď, ale je možné, že niekedy bude taxón lipnicovité preradený do nižšej či vyššej taxonomickej úrovne, napr. do podčeľade či radu (a potom sa aj patrične zmení koncovka pomenovania taxónu).

## Kurzíva

V súlade s odporúčaniami svetových organizácií zodpovedných za nomenklatúru organizmov platí:

* Pri vírusoch sa prikazuje a pri baktériách, hubách, riasach a (ostatných) rastlinách sa odporúča, aby sa vedecké (latinské) meno vždy písalo kurzívou. Výnimku tvoria tie poddruhové úrovne pestovaných (t. j. nie divých) rastlín, ktoré sú predmetom ICNCP (ide spravidla o určité úrovne odchylné od tradičných linneovských), keďže pri nich sa kurzíva neodporúča.
* Pri živočíchoch (t. j. primárne mnohobunkových živočíchoch, ale v tradičných systémoch vrátane prvokov) sa podľa ICNZ odporúča písať kurzívou len rody a druhy (a nejasne asi aj poddruhové taxóny), pre vyššie taxóny sa kurzíva výslovne neodporúča.
* Phylocode odporúča písať všetky klády (taxóny) všetkých organizmov (t. j. aj živočíchov a pestovaných rastlín) kurzívou.

## Referencie

## Pozri aj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál |

* Kladistika
* Taxonómia
# Doména (taxonómia)

Osem základných taxonomických kategórií vedeckej klasifikácie organizmov
**Doména** (lat. *regio* alebo *dominium*) je najvyššia taxonomická úroveň všetkých živých organizmov v rámci vedeckej klasifikácie. Tento pojem ako prví použili Carl Woese, Otto Kandler a Mark Wheelis v roku 1990 v systéme troch domén. Domény sú nadradené ríšam.

Podľa systému domén sa strom života skladá z troch domén – archeónov, baktérií a eukaryotov – alebo dvoch domén – archeónov a baktérií (pričom eukaryoty sú zaradené pod archeóny). V systéme troch domén sú prvé dve domény prokaryoty, teda jednobunkové organizmy bez jadra s membránou. Všetky organizmy, ktoré majú jadro a iné organely s membránami spadajú pod eukaryoty.

Nebunkový život, hlavne vírusy, nie sú v tomto systéme zahrnuté. Medzi alternatívy systému troch domén patria skorší systém dvoch impérií – kde sú impériámi prokaryoty a eukaryoty – a eocytová hypotéza – kde sú doménami baktérie a archeóny, pričom eukaryoty sú súčasťou archeónov.

## Referencie

## Zdroj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Domain (biology) na anglickej Wikipédii.*
# Palynológia

Fotografia semienka v mikroskope.
Peľ z ľalie (Lilium auratum) v elektrónovom mikroskope
**Palynológia** je vedný odbor patriaci do paleontológie, ktorý sa zaoberá štúdiom semien, spór (čiže výtrusov) a peľu (tak fosilizovaných, ako aj recentných), ako aj štúdiom *„protoropných“* organických zvyškov (kerogénu), nachádzajúcich sa v sedimentoch. Palynológia je interdisciplinárna veda, využíva poznatky geológie a biológie, konkrétne botaniky.

Termín palynológia zaviedli páni Hyde a Williams v roku 1944. Za základ názvu použili grécke slovo *paluno* - *rozsypať, roztrúsiť*.

## Metódy

Palynológia sa zameriava na štúdium mikrofosílií (5 až 500 μm). Na extrakciu semien (a iných mikrofosílií) sa využívajú fyzikálne (sitovanie, preosievanie, ultrazvukové rozrušovanie hornín) a chemické (extrakcia kyselinami - HCl, HF) separačné metódy. Následne sa extrahované vzorky mikroskopicky skúmajú a po identifikácii sa vynášajú peľové diagramy na evidenciu rozšírenia vegetácie, klimatických zmien, taxonomické a evolučné výskumy, alergické štúdie, ako aj antropologických dopadu na životné prostredie. Poznatky palynologického výskumu sa využívajú v mnohých príbuzných odboroch (geológii, botanike, paleontológii, archeológii, pedológii a geografii).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Palynológia**

## Externé odkazy

* Medzinárodná federácia palynologických spoločností (IFPS) Archivované 2005-03-24 na Wayback Machine
* PalDat - palynologická databáza na Viedenskej univerzite, Rakúsko
* Literatúra na identifikáciu peľov a spór (anglicky) Archivované 2005-05-27 na Wayback Machine

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Anatómia

O iných významoch výrazu *Anatómia* pozri *Anatómia (rozlišovacia stránka)*.
Mondino dei Liuzzi, *Anathomia*, 1541
**Anatómia** (gréc. *anatome*, zo slova *anatemnein* = narezať), je odbor biológie alebo medicíny, ktorý sa zaoberá štruktúrami a usporiadaním živých organizmov. Rozdeľuje sa na *anatómiu živočíchov* a *rastlín*. Samostatný názov *anatómia* sa používa ako synonymum *anatómie človeka*. Je možné sa stretnúť aj s názvom *anatómia Zeme*, ktorá sa zaoberá popisom štruktúry a usporiadania našej planéty.

## Delenie

* základné delenie
	+ anatómia človeka
	+ anatómia živočíchov
	+ anatómia rastlín
* špeciálne delenie
	+ topografická anatómia
	+ patologická anatómia
	+ chirurgická anatómia
	+ rádiologická anatómia
	+ mikroskopická anatómia
	+ umelecká anatómia

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Anatómia Wikislovník ponúka heslo **Anatómia**

## Externé odkazy

* Online anatomický atlas (en)
* Grayova anatómia (en) - Henry Gray
* Rádiologická anatómia (en)
# Biochémia

**Biochémia** je interdisciplinárna veda, ktorá skúma chemické látky a chemické deje v živých organizmoch. Je hraničným odborom medzi biológiou a chémiou, prelína sa s molekulárnou biológiou, genetikou, organickou chémiou a fyzikálnou chémiou.

## Rozdelenie

### Základná biochémia

* statická biochémia – zaoberá sa klasifikáciou a popisom chemických látok prítomných v živých systémoch
* dynamická biochémia – skúma procesy v živých systémoch, premenu látok (metabolizmus) a jednotlivé biochemické dráhy
* funkčná biochémia – skúma procesy a ich vzťahy v súvislosti s ich biologickou funkciou, lokalizáciou v organelách a v orgánoch tela

Okrem toho sa špeciálne odvetvia zaoberajú určitou oblasťou skúmania, napríklad

* enzymológia
* membranológia

### Aplikovaná biochémia

* lekárska biochémia
	+ patologická biochémia (patobiochémia)
* potravinárska biochémia
* priemyselná (preparačná) biochémia

## Biomolekuly

Biochémia popisuje, triedi a skúma nasledovné skupiny chemických zlúčenín (biomolekúl) prítomných v živých organizmoch a ich premenu:

### Primárne metabolity

Primárne metabolity sa nachádzajú vo všetkých, alebo aspoň vo väčšine živých organizmov. Majú buď stavebnú (štruktúrnu) funkciu alebo súvisia s prijímaním a výdajom energie a reprodukciou.

* sacharidy a polysacharidy
* aminokyseliny a bielkoviny
* lipidy
* nukleotidy a nukleové kyseliny

### Sekundárne metabolity

Sekundárne metabolity sa nachádzajú len v niektorých typoch buniek alebo organizmov. Majú špecializovanú úlohu, najčastejšie charakteristickú pre daný typ organizmu. Sú to napríklad:

* alkaloidy
* antibiotiká
* hormóny
* vitamíny
* biologické pigmenty

|  |  |
| --- | --- |
|  | Chemický portál Biologický portál |
# Morfológia (biológia)

**Morfológia** je vedný odbor biológie, ktorý sa zaoberá vonkajšou stavbou organizmov. Od fyziológie/anatómie sa teda odlišuje tým, že skúma tvar a nie funkciu. Vedec skúmajúci morfológiu sa nazýva **morfológ**.

V minulosti bola morfológia spoločne s fyziológiou/anatómiou jednou z mála metód, ako klasifikovať organizmy do taxónov. Dnes sa však do popredia dostáva molekulárna biológia a genomika, ktorá zisťuje skutočné príbuzenské vzťahy medzi organizmami a ich fylogenézu.

## Rastlinné orgány

### vegetatívne orgány

* koreň
* stonka
* list

### generatívne orgány

* kvet
* plod

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku morfologie (biologie) na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
# Pohlavné orgány

Ženský (vagína) a mužský pohlavný orgán (penis)
**Pohlavné orgány** alebo **pohlavné ústrojenstvo** (lat. organa genitalia) alebo neodborne **hanba** je podsystém urogenitálneho systému; sústava orgánov, ktorá zabezpečuje rozmnožovanie.

Začiatkom embryonálneho vývoja ho tvorí pôvodne indiferentná zárodočná žľaza, Wolffova a Müllerova trubica a časti prvoobličiek. K rozlíšeniu zárodočnej žľazy na semenník alebo vaječník dochádza až počiatkom 2. lunárneho mesiaca, u mužov trochu skôr ako u žien. Wolffov vývod je základom vývodných pohlavných ciest u mužov, Müllerov u žien.

## Ženské pohlavné orgány

Vnútorné: párové pohlavné žľazy vaječníky (ováriá) sú uložené po stranách v malej panve. Pri vaječníkoch sa otvárajú do brušnej dutiny vajíčkovody, ktoré sa končia v maternici. Maternica ústi do pošvy čapíkom.

K vonkajším pohlavným ústrojom ženy patria veľké a malé pysky ohanbia a dráždec.

## Mužské pohlavné orgány

Párové mužské pohlavné žľazy semenníky (testis) uložené v miešku. Na semenníky ako čiapočka nasadajú nadsemenníky, ktoré ústia do semenovodov. Semenovod so semenným vačkom a predstojnou žľazou vyúsťuje do močovej rúry, ktorá je uložená v pohlavnom úde.

## Externé odkazy

FILIT Zdroj, z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok
# Embryológia

**1** - morula, **2** - blastula
**1** - blastula, **2** - gastrula s blastopórou; **oranžová** - ektoderm, **červená** - endoderm
**Embryológia** je náuka o individuálnom vývoji organizmov od oplodnenia vajíčka až po životaschopného jedinca. Podľa skúmaných objektov je embryológia rastlín, živočíchov a človeka. Jedným zo zakladateľov embryológie je Karl Ernst von Baer.

## Typy

* Morfologická embryológia - skúma tvarové zmeny
* Fyziologická embryológia - skúma vývoj funkcie orgánov
* Experimentálna embryológia - skúma príčiny zmien experimentálnymi metódami
* Porovnávacia embryológia - porovnáva vývoj rôznych druhov organizmov.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Embryológia Wikislovník ponúka heslo **Embryológia**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Fyziológia

**Fyziológia** je veda študujúca funkcie organizmov, orgánov a orgánových sústav. V užšom zmysle sa pod pojmom fyziológia najčastejšie myslí *fyziológia živočíchov a človeka*. Štúdium rastlín sa vo vedeckej komunite vždy označuje špecificky ako *fyziológia rastlín*.

**Fyziológia** je predmet štúdia na lekárskych a prírodovedeckých fakultách.

Z gréckeho **fysis** - podstata, pôvod a **logía** - veda

Zakladateľom modernej experimentálnej fyziológie bol William Harvey ktorý opísal krvný obeh človeka. Významnú úlohu vo vývoji fyziológie zohral aj Iľja Iľjič Mečnikov. Mečnikov skúmal imunitu a zaviedol pojem fagacytóza

## Hraničné odbory s fyziológiou

* *anatómia* – skúma štruktúru orgánov a orgánových sústav
* *biochémia* – skúma chemické procesy v živých organizmoch

## Vybrané pododbory fyziológie

* *fyziológia bunky* – študuje funkcie bunky
* vírusová fyziológia – zameriava sa na to, ako sa vírusy živia, ako rastú, reprodukujú sa a ako vylučujú vedľajšie produkty
* humánna – študuje fungovanie orgánov ľudského tela
* komparatívna – analyzuje ako určité telové systémy pracujú nezávisle a spolu na udržaní života
* ekologická – študuje ako sa zvieratá vyvíjali alebo ako rozvíjali špecifické biologické mechanizmy na zvládnutie konkrétnych situácií
* *patologická fyziológia* (*patofyziológia*) – študuje zmeny funkcií buniek, orgánov a orgánových sústav pri chorobných procesoch; vznik a priebeh choroby
* *výkonnostná fyziológia* – študuje zmeny v bunkách a orgánových systémoch pri fyziologickej záťaži organizmu (cvičenie).
* *neurofyziológia* – študuje funkcie nervových buniek
* *endokrinológia* – študuje hormóny a ich účinky na bunkovej, orgánovej a systémovej úrovni
* *kardiovaskulárna fyziológia* – študuje funkcie srdca a krvných ciev.
* *imunológia* – študuje obranné mechanizmy organizmu
* Bunková fyziológia – študuje ako pracuje bunka. Zahŕňa štúdium prípadov na úrovni chemickej, molekulovej a genetickej.
* *respiračná fyziológia* – študuje funkcie pľúc a dýchacích ciest
* *renálna fyziológia* – študuje funkcie obličiek
* *fyziológia človeka* (tiež *lekárska fyziológia*) – študuje funkcie ľudského organizmu

Toto rozdelenie nie je kompletné, existuje množstvo ďalších oblastí fyziológie. Vzájomne sa často prekrývajú.

### Úrovne organizácie živočíšneho tela

1. Chemická úroveň - Atómy
2. Bunková úroveň - Bunky
3. Tkanivová úroveň - Tkanivo
4. Orgánová úroveň - Orgán
5. Úroveň orgánových systémov - Orgánový systém
6. Organizmová úroveň - Organizmus
# Látková premena

**Látková premena** alebo **metabolizmus** (z gr. *metabolismos* – zmena) alebo nesprávne **látková výmena** je súbor všetkých biochemických zmien chemických zlúčenín v živých organizmoch a bunkách.

Zahŕňa biosyntézu komplexných organických molekúl (anabolizmus) a ich rozpad (katabolizmus). Metabolizmus je zvyčajne súborom sérií enzymatických krokov, ktoré sa nazývajú aj metabolické dráhy.

Niekedy sa rozlišuje tzv. **celkový metabolizmus**, ktorý zahrňuje všetky biochemické procesy v (zväčša ľudskom) organizme a tzv. **bunkový metabolizmus**, ktorý zahrňuje všetky chemické procesy v bunke. Všetky látky ktoré vznikajú a premieňajú sa v metabolizme označujeme ako metabolity.

## Primárny a sekundárny metabolizmus

Metabolizmus v živých organizmoch delíme na primárny a sekundárny.

**Primárny metabolizmus** zahŕňa základné chemické premeny, od ktorých priamo závisí život a rast organizmu. Tieto procesy sú viac-menej podobné vo všetkých živých organizmoch, alebo aspoň pre veľkú skupinu z nich. Patrí sem hlavne metabolizmus cukrov, tukov, aminokyselín a nukleových kyselín.

**Sekundárny metabolizmus** zahŕňa chemické procesy v jednotlivých skupinách organizmov, ktorými sa produkujú a odbúravajú špecifické, nebielkovinové chemické látky (tvz. sekundárne metabolity). Môžu to byť rôzne obranné látky, signálne molekuly (hormóny), pigmenty, stavebné molekuly, ktoré vytvárajú skelet pre organizmus a podobne.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Látková premena**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Chemický portál Biologický portál Medicínsky portál |
# Správanie (psychológia)

**Správanie** je súbor všetkých objektívne pozorovateľných aktivít entity, ktorými sa uskutočňuje vzájomné pôsobenie medzi entitou a jej okolím. V psychológii je ním jedna z dimenzií psychiky, ktorá sa fyziologicky prejavuje činnosťou svalov a žliaz. Správanie je odpoveď organizmu na zmeny v jeho okolí; je to prejav prispôsobenia organizmu alebo osobnosti prítomným alebo budúcim podmienkam, nie je to len mechanická reakcia na aktuálne pôsobiaci podnet. Správanie môže byť vyvolané aj spomienkou na minulosť alebo anticipáciou budúcnosti.

Je to súbor vonkajších javov, ktoré sú spracovaním a vyjadrením vnútornej situácie človeka.

Čo do komplexnosti sa rozoznávajú jednoduchšie reflexy a zložitejšie celky pohybov, reakcie.

Príklady správania: hovorenie, beh, útek, červenanie sa, potenie, vegetatívne reakcie organizmu pozorovateľné iba pomocou aparatúr.

Kategórie správania: konanie (jednorazovým konaním je úkon alebo akt, dlhodobým konaním je činnosť), reč (alebo oznamovanie) a výraz (mimický a pantomimický).

Rozlišuje sa molekulárne správanie (zodpovedajúce zhruba tomu, čo sa označuje ako reflex) a molárne správanie (zodpovedajúce zhruba tomu, čo sa označuje ako reakcia).

Príkladom molekulárneho správanie je patelárny reflex, čiže odpoveď organizmu na podráždenie kolenného svalstva úderom neurologického kladivka. Príkladom molárneho správania sú komplexné motorické reakcie, ako napr. skok, uchopovací pohyb ruky. Molárne štruktúry správania sa spájajú do ešte väčších celkov, ktoré vytvárajú konanie, napr. útek je séria skokov, alebo dlhodobejšiu činnosť.

## Pozri aj

* správanie ľudí
* správanie systému
* poruchy správania

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

## Iné projekty

Wikicitáty* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Správanie (psychológia)**
# Systema naturae

O modernom projekte systému živej prírody pozri *Systema Naturae 2000.*
Titulná stránka desiateho vydania *Systema Naturae*
**Systema naturae** (lat., doslova „Sústava prírody“), celým menom **Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis**, je dielo Carola Linného, ktoré dalo základ pre celú budúcu systematiku „živého sveta“. Dielo vošlo do histórie vedy ako prvá systematická práca na svete, ktorá svojho autora nesmierne preslávila už vo vtedajších vedeckých kruhoch.

Práca mala viacero vydaní (prvé v 1735), ale pre súčasnú systematiku má význam hlavne desiate vydanie tejto práce z roku 1758 (napr. v oblasti hmyzu v ňom Linné opísal 1 929 druhov hmyzu; v dvanástom vydaní tohoto diela už bolo opísaných 2 764 druhov hmyzu). Hoci táto práca mala istotne veľa slabých miest, predsa ňou autor spravil obrovský kus práce, lebo zaviedol do prírodovedy systém a poriadok. Táto práca znamenala prevrat vo vtedajšej vede, pričom dala podnet pre ďalší rozvoj prírodných vied.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Systema naturae**

## Externé odkazy

* 13. vydanie (Zväzok I, 532 strán) ,Google Book Search
# Adolf Engler

|  |
| --- |
| Adolf Engler |
| nemecký botanik |
|  |
| Narodenie | 25. marec 1844 Sagan, Poľsko |
| Úmrtie | 10. október 1930 (86 rokov) Berlín, Nemecko |
| Odkazy |
| Commons |  Adolf Engler |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Adolf Heinrich Gustav Engler** (\* 25. marec 1844, Sagan, Poľsko – † 10. október 1930, Berlín, Nemecko) bol nemecký botanik. Prispel k výskumu systematizácie rastlín a založil botanickú záhradu v Berlíne.

## Literatúra

* *Botanisches Museum Berlin: Adolf Engler - Die Welt in einem Garten*. Prestel, München 2000. ISBN 3-7913-2315-6
* Frans A. Stafleu, Richard S. Cowan: Taxonomic literature. 2. ed., Band 1, A-G. Utrecht 1976. ISBN 9031302252

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Adolf Engler**

## Externé odkazy

* Sonderausstellung 2000 *Die Welt in einem Garten / Adolf Engler - ein Leben für die Botanik* im Botanischen Museum Berlin Archivované 2013-07-21 na Wayback Machine
* Biografie Englers im Rahmen der Sonderausstellung 1998 *Die grüne Schatzkammer der Freien Universität Berlin* im Botanischen Museum Berlin Archivované 2012-03-10 na Wayback Machine
* Botanische Jahrbücher für Systematik, Pflanzengeschichte und Pflanzengeographie begr. von Adolf Engler, hrsg. von J. Grau u. a. Schweizerbart’sche Verlagsbuchhandlung