Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lesbos

O rovnomennej krajskej jednotke pozri *Lesvos (krajská jednotka).*
Poloha ostrova
Satelitná snímka ostrova Lesbos z roku 1995
**Lesbos** (novogr. Λέσβος – Lesvos, starogr. Lesbos; tur. Midilli) je grécky ostrov v severovýchodnej časti Egejského mora. Patrí medzi Východoegejské ostrovy.

Patrí do rovnomenného okresu (Lesbos (okres)). So svojou rozlohou 1 630 km² a dĺžkou pobrežia 320 km je tretím najväčším ostrovom Grécka a ôsmy najväčší ostrov Stredomoria. Tretina z odhadovaných 180 000 obyvateľov žije v hlavnom meste Mytilíni, nachádzajúcom sa na juhovýchode ostrova. Ďalšie väčšie mestá ostrova sú napr. Kalloni, Plomari, Molyvos či Petra (Lesbos).

## Zaujímavosti

* Ostrov je známy ako pôsobisko starogréckej poetky Sapfó a z názvu ostrova je odvodené pomenovanie pre lesby. Vďaka tomu ostrov vyhľadávajú lesbické páry.
* Na ostrove sa narodil obávaný osmanský pirát gréckeho pôvodu Chajruddín Barbarossa.
* Na ostrove je skamenený prales, starý 20 miliónov rokov.
* Na ostrove je starý rímsky akvadukt a dedinka Eftalu, do ktorej sa ľudia chodia liečiť zo závažných chorôb pomocou miestnych liečivých vôd z prameňov.
* V meste Molyvos je hrad, z ktorého je výborný výhľad na tureckú základňu a Turecko
* Z mestečka Petra možno ísť pešo do mesta Anaxos po okraji mora.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Lesbos Wikislovník ponúka heslo **Lesbos**

## Externé odkazy

* Cestovná príručka o ostrove (po anglicky)
* O ostrove na Orbione

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Lesbos na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
# Šafran

**Šafran** (*Crocus* L.) alebo skôr ľudovo **krókus** je rod rastlín z čeľade kosatcovité (*Iridaceae*).

## Systematika (po latinsky)

1. podrod Crocus

A. časť Crocus
séria Kotschyani
*Crocus autranii*
*Crocus gilanicus*
*Crocus karduchorum*
*Crocus kotschyanus*
*Crocus ochroleucus*
*Crocus scharojanii*
*Crocus vallicola*
séria Longiflori
*Crocus serotinus* subsp. *clusii*
*Crocus goulimyi*
*Crocus longiflorus*
*Crocus medius*
*Crocus niveus*
*Crocus serotinus*
séria Scardici
*Crocus pelistericus*
*Crocus scardicus*
séria Verni
*Crocus vernus* subsp. *vernus*
*Crocus vernus* subsp. *albiflorus*
*Crocus baytopiorum*
*Crocus etruscus*
*Crocus kosaninii*
*Crocus tommasinianus*
*Crocus vernus* (Šafran jarný)
séria Versicolores
*Crocus cambessedesii*
*Crocus corsicus*
*Crocus imperati*
*Crocus malyi*
*Crocus minimus*
*Crocus versicolor*
séria Crocus
*Crocus asumaniae*
*Crocus cartwrightianus*
*Crocus sativus* (Šafran siaty)
*Crocus hadriaticus*
*Crocus mathewii*
*Crocus moabiticus*
*Crocus oreocreticus*
*Crocus pallasii*
*Crocus thomasii*
B. časť Nudiscapus
séria Aleppici
*Crocus aleppicus*
*Crocus boulosii*
*Crocus veneris*
*Crocus saris*
séria Biflori
*Crocus adanensis*
*Crocus aerius*
*Crocus almehensis*
*Crocus biflorus*
*Crocus caspius*
*Crocus chrysanthus*
*Crocus cyprius*
*Crocus danfordiae*
*Crocus hartmannianus*
*Crocus kerndorffiorum*
*Crocus leichtlinii*
*Crocus paschei*
*Crocus pestalozzae*
*Crocus wattiorum*
séria Carpetani
*Crocus carpetanus*
*Crocus nevadensis*
séria Flavi
*Crocus antalyensis*
*Crocus candidus*
*Crocus flavus*
*Crocus graveolens*
*Crocus hyemalis*
*Crocus olivieri*
*Crocus vitellinus*
séria Intertexti
*Crocus fleischeri*
séria Laevigatae
*Crocus boryi*
*Crocus laevigatus*
*Crocus tournefortii*
séria Orientales
*Crocus alatavicus*
*Crocus korolkowii*
*Crocus michelsonii*
séria Reticulati
*Crocus abantensis*
*Crocus ancyrensis*
*Crocus angustifolius*
*Crocus cancellatus*
*Crocus cvijicii*
*Crocus dalmaticus*
*Crocus gargaricus*
*Crocus hermoneus*
*Crocus reticulatus*
*Crocus robertianus*
*Crocus rujanensis*
*Crocus sieberi*
*Crocus sieheanus*
séria Speciosi
*Crocus speciosus*
*Crocus pulchellus*
2. podrod Crociris

*Crocus banaticus*
## Iné projekty

CommonsWikidruhyWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Šafran Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Šafran Wikislovník ponúka heslo **Šafran**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Šafrán na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
# Timotheos z Gazy

|  |
| --- |
| Timotheos z Gazy |
| byzantský básnik a zoológ |
| Osobné informácie |
| Dielo |
| Žánre | báseň |
| Obdobie | byzantská literatúra |
| Témy | zoológia |
| Ovplyvnený |  * Hórapollón, Aristoteles, gazská škola a i.
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Literárny portál  Byzantský portál  Biografický portál |

 |

**Timotheos z Gazy** (starogr. Τιμόθεος (ὁ) Γαζαῖος – *Timotheos (ho) Gazaios*; \* 5. storočie – † 6. storočie) bol byzantský grammatikos, básnik a amatérsky zoológ pôsobiaci približne v rokoch 491 – 518.

Bol študentom egyptského filozofa Hórapollóna a reflektoval učenie gazskej školy. Napísal báseň v štyroch knihách, ktorá pojednávala o zvieratách. Šlo o zmes legiend a zoológie, pričom autor čerpal zo starších diel Aristotela, Plutarchu, Oppiána a ďalších. Známa bolo pod viacerými názvami ako napríklad *Indické zvieratá*, *Štvornožce a ich úžasné vrodené vlastnosti* alebo *Príbehy o zvieratách* (doslovné preklady). Dielo sa zachovalo len v prózovanom sumári z polovice 11. storočia. Skrátený výťah bol v Byzancii veľmi obľúbený a používaný ako učebnica.

## Referencie

## Externé odkazy

* Timotheus of Gaza's on animals in the arabic tradition na researchgate.net (po anglicky)
# Prokopios Cézarejský

**Prokopios Cézarejský** (iné názvy: **Prokopios z Caesarey**, **Prokopios z Cézarey**, **Prokopios z Kaisareie**; \* koniec 5. stor., Kaisareia v Palestíne – † ?) bol byzantský historik. Pochádzal z urodzenej rodiny. Vyštudoval v Konštantínopole právo a začas pôsobil ako advokát. V roku 527 bol vymenovaný za právneho poradcu a tajomníka byzantského vojvodcu Belisara, ktorého sprevádzal na jeho vojenských výpravách na východe, v Afrike a v Itálii až do roku 541. Od 542 žil prevažne v Konštantínopole a pracoval na svojich spisoch.

## Dielo

* *Válka s Peršany a Vandaly.* Praha : Odeon, 1985. 383 s. [z gréckeho originálu preložili Antonín Hartmann a Květa Rubešová]

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Osvietenstvo

Prvá strana Diderotovej a d'Alembertovej Encyklopédie
Jean-Jacques Rousseau, významná osobnosť osvietenstva
**Osvietenstvo** bol filozofický smer, kultúrne hnutie, životný postoj a dejinné obdobie s cieľom nahradiť názory opierajúce sa o náboženskú a politickú autoritu názormi, ktoré sú výsledkom činnosti ľudského rozumu a zároveň obstoja pred jeho kritikou.

Pojem osvietenstva v naznačenom zmysle bol vytvorený reflexiou procesu globálneho prevrstvovania sa kultúry v Európe v období od 16. do 18. storočia a používa sa aj pri reflexii iných kultúrno-historických epoch a v konštitúcii ich pojmu (napríklad pri konštitúcii pojmu kultúrnohistorickej náplne posokratovských storočí v antike).

V Anglicku vystupuje osvietenstvo počnúc 16. storočím v náboženstve a politike, vo Francúzsku od 17. storočia spoločensky a morálnokriticky a víťazí v 18. storočí, pričom vyúsťuje do Francúzskej revolúcie v roku 1789. V Nemecku sa osvietenstvo šíri v 18. storočí bez výraznejších vonkajších úspechov, skôr ako vnútorne formujúca sebareflexia nemeckej filozofie a literatúry v zmysle Kantových slov: Osvietenstvo je prebúdzanie sa človeka z nedospelosti zavinenej ním samým.

Taliansko a Španielsko epochu osvietenstva takmer nepoznajú. Osvietenstvo v Taliansku znamená antiklerikalizmus.

Základom osvietenstva je empirizmus a racionalizmus. Osvietenstvo podrobuje všetko (napr. náboženstvo, tradičné politické a spoločenské poriadky) novoobjavenému meradlu: v znamení empirizmu je týmto meradlom zmyslová skúsenosť, v znamení racionalizmu je ním rozumový dôkaz. V obidvoch prípadoch tu ide o obrat k subjektu, o snahu oslobodiť vedomie a revolucionizovať existujúce pomery. V obidvoch prípadoch je životom osvietenstva pátos viery vo vedu a v pokrok.

## Anglicko

Anglické osvietenstvo nastupuje už v 16. stor., avšak prevažne v oblasti náboženskej a politickej.

Predstavitelia anglického osvietenstva:

* Francis Bacon
* Thomas Hobbes
* David Hume

## Francúzsko

Francúzske osvietenstvo je klasická forma osvietenstva, ktorá spadá do 18. storočia.

## Hlavní predstavitelia osvietenstva

* Cesare Beccaria
* August Friedrich Wilhelm Crome
* Denis Diderot
* Claude Adrien Helvétius
* Johann Gottfried Herder
* Paul Heinrich Dietrich von Holbach
* David Hume
* Immanuel Kant
* Gotthold Ephraim Lessing
* John Locke
* Montesquieu
* Thomas Paine
* Stanisław August Poniatowski
* Jean-Jacques Rousseau
* Voltaire
* Christoph Martin Wieland

## Referencie

## Literatúra

* CHABADA, Michal  –  MACO, Róbert (eds.): *Osvietenstvo ako spôsob myslenia.* [Zborník Filozofickej fakulty Univerzity Komenského Philosophica XXXV.] Bratislava : Univerzita Komenského, 2011. 146 s. ISBN 978-80-223-3012-1
* IM HOF, Ulrich: *Evropa a osvícenství.* Praha : Nakladatelství Lidové noviny, 2001. 269 s. ISBN 80-7106-394-0

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Osvietenstvo Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Osvietenstvo**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Jean Baptiste de Lamarck

|  |
| --- |
| Jean Baptiste de Lamarck |
| francúzsky zoológ |
|  |
| Narodenie | 1. august 1744 Bazentin, Francúzsko |
| Úmrtie | 18. december 1829 (85 rokov) Paríž, Francúzsko |
| Podpis |  |
| Odkazy |
| Projekt Gutenberg | Jean Baptiste de Lamarck (plné texty diel autora) |
| Commons |  Jean Baptiste de Lamarck |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Jean-Baptiste Pierre Antoine de Monet, Chevalier de Lamarck** (\* 1. august 1744, Bazentin, Francúzsko – † 18. december 1829, Paríž) bol francúzsky prírodovedec, profesor zoológie v Paríži.

Lamarck je zakladateľ vývojovej teórie, predchodca Ch. Darwina. Ako prvý odmietol myšlienku stvorenia sveta a organizmov, zastávanú hlavne Georgesom Cuvierom, a pokúsil sa vysvetliť vznik organizmov postupným vývinom. Vo svojom diele Filozofická dilema o živočíchoch (*Philosophie zoologique*) predstavil teóriu, že hlavným dôvodom historického vývinu živočíchov je zmena vonkajších podmienok.

## Referencie

* Král, Václav; kol. Encyklopedického institutu Československé akademie věd (1972), *Malý encyklopedický slovník*, Praha: ACADEMIA, nakladatelství Československé akademie věd

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jean Baptiste de Lamarck**

## Externé odkazy

* Pietro Corsi: *Œuvres et rayonnement de Jean-Baptiste Lamarck (Jean-Baptiste Lamarck: works and heritage)* Archivované 2014-07-25 na Wayback Machine (po francúzsky) (po anglicky)
* Archive.org: *Philosophie zoologique* (po francúzsky)
* Archive.org: *Zoological Philosophy* (po anglicky)

## Zdroj

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Richard Owen

|  |
| --- |
| Richard Owen |
| anglický biológ, anatóm a paleontológ |
|  |
| Narodenie | 20. júl 1804 Lancaster, Anglicko |
| Úmrtie | 18. december 1892 (88 rokov) Richmond Park, Londýn, Anglicko |
| Známy vďaka | vytvoril pojem dinosaurus, predstavil ich ako samostatnú taxonomickú skupinu. British Museum of Natural History |
| Alma mater | University of Edinburgh, St Bartholomew's Hospital |
| Profesia | komparatívny anatóm, paleontológ, zoológ, biológ |
| Odkazy |
| Projekt Gutenberg | Richard Owen (plné texty diel autora) |
| Commons |  Richard Owen |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Britský portál  Biografický portál |

 |

Sir **Richard Owen** (\* 20. júl 1804 – † 18. december 1892) bol anglický biológ, anatóm a paleontológ. Napriek tomu, že je Owen kontroverznou osobnosťou, všeobecne sa považuje za vynikajúceho prírodovedca s talentom na interpretovanie fosílií.

Owen vytvoril veľké množstvo vedeckých prác, ale dnes je asi najznámejšie vytvorenie pojmu *Dinosauria* počas prednášky v roku 1841. Owen, otvorený kritik Darwinovej evolučnej teórie prirodzeným výberom, súhlasil s Darwinom, že k evolúcii došlo, ale myslel si, že je zložitejšia, ako je opísaná v Darwinovom diele O pôvode druhov. Owenov prístup k evolúcii možno vnímať tak, že predvídal problémy, ktoré si získali väčšiu pozornosť pri nedávnom vývoji evolučnej vývinovej biológie.

Owen bol v roku 1839 prvým prezidentom Microscopical Society of London a vydal mnoho čísel jej časopisu *The Microscopic Journal*.

Owen tiež presadzoval, aby mali prírodné exempláre v British Museum nové miesto. To viedlo v roku 1881 k založeniu dnes svetoznámeho Natural History Museum v londýnskom South Kensingtone. Bill Bryson tvrdí, že „vytvorením Natural History Museum ako inštitúcie pre všetkých zmenil Owen naše očakávania, načo slúžia múzeá“.

Zatiaľ čo niekoľkokrát prispel k vede a verejnému vzdelaniu, Owen bol medzi svojimi súčasníkmi kontroverznou postavou, podobne ako Thomas Henry Huxley. Jeho neskoršia kariéra bola poškvrnená kontroverziami, z ktorých mnohé zahŕňali obvinenia, že si prisvojil prácu iných.

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Richard Owen na anglickej Wikipédii.*
# Thomas Henry Huxley

|  |
| --- |
| Thomas Henry Huxley |
| britský lekár a biológ |
|  |
| Narodenie | 4. máj 1825 Ealing, Spojené kráľovstvo |
| Úmrtie | 29. jún 1895 (70 rokov) Eastbourne, Spojené kráľovstvo |
| Podpis |  |
| Odkazy |
| Projekt Gutenberg | Thomas Henry Huxley (plné texty diel autora) |
| Commons |  Thomas Henry Huxley |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Britský portál  Biografický portál |

 |

**Thomas Henry Huxley** (\* 4. máj 1825, Ealing, Spojené kráľovstvo – † 29. jún 1895, Eastbourne, Spojené kráľovstvo) bol anglický lekár a biológ, zástanca Darwinovej evolučnej teórie.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Thomas Henry Huxley**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Parafyletizmus

Parafyletizmus
**Parafyletizmus** je stav nejakej človekom definovanej skupiny organizmov, v ktorom sa skupina nachádza, pokiaľ zahŕňa jej spoločného predka, ale **nie všetkých** jeho potomkov. Taxón (skupina) sa potom nazýva parafyletická a nie je prirodzený. Veľké percento taxónov, ktoré bežne poznáme, je parafyletické. V súčasnej systematike (taxonómiu) je snaha tieto umelé taxóny, ktoré sa nezlučujú so stavom vecí v prírode, nahradiť monofyletickými taxónmi. Typickým parafyletickým taxónom býva skupina zložená z viac primitívnych monofyletických skupín, ktoré napr. nemajú dôležitú apomorfiu, ktorá definuje skupinu odvodenú. Takou skupinou sú napríklad Symphyta (blanokrídlovce), skupina je teda na rozdiel od Apocrita neprirodzená.

Ako učebnicový príklad rozdielu monofyletizmu od parafyletizmu slúžia plazy. Vtáky patria do skupiny plazov, pretože ich najbližší žijúci príbuzní sú krokodíly, krokodíly sú teda s vtákmi príbuzní viac ako s ostatnými plazmi, napr. s hadmi. Ak vtákov do plazov zahrnieme, je skupina monofyletická, pretože obsahuje všetkých potomkov predka. Ak však vtáky z plazov umelo vyberieme, skupina neobsahuje všetkých potomkov a je teda parafyletická, neprirodzená.

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Parafyletismus na českej Wikipédii.*
# Carl Woese

|  |
| --- |
| Carl R. Woese |
| americký mikrobiológ |
|  |
| Narodenie | 15. júl 1928 Syracuse, New York, USA |
| Úmrtie | 30. december 2012 (84 rokov) Urbana, Illinois, USA |
| Odkazy |
| Commons |  Carl Woese |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Carl Richard Woese** (\* 15. júl 1928, Syracuse, New York, USA – † 30. december 2012, Urbana, Illinois, ) bol americký mikrobiológ.

Preslávil svojou prácou *Phylogenetic structure of the prokaryotic domain: the primary kingdoms*, z roku 1977. Definoval v nej novú ríšu či doménu Archaea. Výsledky jeho bádania boli založené na sekvenácii a porovnaní rRNA (túto techniku sám rozvinul).

Taktiež sa významne podieľal na výstavbe RNA svetla, v roku 1967.

Bol profesorom mikrobiológie na University of Illinois at Urbana-Champaign v štáte Illinois.

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Carl Woese na českej Wikipédii.*
# Neomura

**Neomura** je navrhovaná vývojová vetva, ktorá zahrňuje domény Archea a Eukarya. Príbuznosť týchto dvoch skupín si všimol už Carl Woese, formálne však názov ustanovil až Thomas Cavalier-Smith. Časť vedcov súdi, že sa Neomura vyvinula z aktinobaktérií, teda zložitých gram-pozitívnych baktérií.

V preklade Neomura znamená „nové steny“, pretože archea a eukarya majú vo svojej bunkovej stene originálne molekuly, ako N-viazané glykoproteíny.

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Neomura na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
# Protista

Protista (iné názvy:  Protoctista, Monocytozoa) je súhrnné označenie a/alebo taxonomická jednotka pre jednobunkové organizmy (napr. Haeckel 1866), prípadne vrátane vírusov, alebo dnes častejšie len pre jednobunkové (prípadne aj drobné mnohobunkové) eukaryoty (napr. Whittaker 1969, Woese 1977).

Občasné slovenské názvy sú **jednobunkovce**, **protisty** alebo **protista** a zriedkavo [ak sú v definícii zahrnuté baktérie] **mikróby** resp. **mikroorganizmy** , ale bežne sa aj v slovenských textoch používa len vedecký (teda latinský) názov.

Patria sem:

* prvoky (jednobunkovce v užšom zmysle) – teda „živočíšne“ jednobunkové organizmy (čiže eukaryotické, heterotrofné, spravidla pohyblivé)
* eukaryotické protofyty – teda eukaryotické „rastlinné“ jednobunkové organizmy (čiže eukaryotické, autotrofné, spravidla nepohyblivé):
	+ jednobunkové riasy (v niektorých deleniach aj mnohobunkové riasy)
	+ z húb: slizovky, bunkovky, riasovky (v niektorých deleniach aj ostatné huby)
* *v niektorých deleniach aj*:
	+ prokaryotické protofyty – teda prokaryotické „rastlinné“ jednobunkové organizmy: baktérie, sinice
	+ vírusy

Copeland 1956 do ríše Protoctista zahrnul všetky huby a vylúčil z nej zelené riasy. U iných autorov býva termín Protoctista synonymum termínu Protista.

## Systematiky

Ako taxonomická jednotka mali v závislosti od systému väčšinou úroveň „ríša“. O zaradení v rôznych systémoch pozri Systém živých organizmov.

V minulosti, ešte pomerne nedávno, v mnohých deleniach tvorili Protista pevnú súčasť taxonomického systému. Pôvodne zahŕňali aj jednobunkové prokaryoty, neskôr len jednobunkové (a niektoré mnohobunkové – napr. riasy) eukaryoty.

Zhruba v 90. rokoch 20. storočia sa však prišlo na to, že ide o skupinu príliš rôznorodú a začala sa nahradzovať stále rastúcim počtom samostatných skupín (ríš a podobne). Spočiatku sa v mnohých deleniach Protista rozpadla na tieto ríše (definície skupín sa rôznia):

* praprvoky (Archaezoa) = jednobunkové organizmy bez mitochondrií a Golgiho aparátu; najmä trichozoá, metamonády, trichomonády a mikrospóry
* prvoky (Protozoa) = jednobunkovce bez kolagénovej alebo chitínovej bunkovej steny; najmä bičíkovce, meňavky, nálevníky a Sporozoa
* chromisty = jednobunkovce alebo riasy, ktoré obsahujú platidy obsahujúce farbivo; rozsievky, hnedé a červené riasy.

Keďže sa v posledných systémoch (a aj v systéme používanom v tejto wikipédii) praprvoky zaraďujú pod prvoky, je výraz Protista dnes vlastne súhrnným označením pre ríše:

* prvoky a
* chromisty

## Referencie
# Edouard Chatton

|  |
| --- |
| Edouard Chatton |
| francúzsky biológ |
| Narodenie | 11. október 1883 Romont, Švajčiarsko |
| Úmrtie | 23. apríl 1947 (63 rokov) Banyuls-sur-Mer, Francúzsko |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Edouard Chatton** (\*11. október 1883, Romont, Švajčiarsko – † 23. apríl 1947, Banyuls-sur-Mer, Francúzsko) bol francúzsky biológ, ktorý sa venoval výskumu nálevníkov a panciernatiek, ale je známy najmä pre svoju štúdiu, v ktorej rozdelil život na dve fundamentálne línie, prokaryota a eukaryota. Tento koncept bol čiastočne pozmenený nedávno, po tom čo sa zistilo, že prokaryota ako taxón pravdepodobne nie sú prirodzené a rozpadajú sa na baktérie a archea.

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Edouard Chatton na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

## Externé odkazy

* Podrobný životopis (po francúzsky)
* *The Prokaryote-Eukaryote Dichotomy: Meanings and Mythology* - práca o vývoji názorov na delenie života Archivované 2020-06-07 na Wayback Machine (po anglicky)
# Robert Whittaker

|  |
| --- |
| Robert H. Whittaker |
| americký ekológ |
| Narodenie | 27. december 1920 Wichita, Kansas, USA |
| Úmrtie | 20. október 1980 (59 rokov) Ithaca, New York, USA |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Robert Harding Whittaker** (\* 27. december 1920, Wichita, Kansas, USA - † 20. október 1980, Ithaca, New York) bol americký ekológ. Zaslúžil sa o rozvoj gradientovej analýzy, metódy používanej v rastlinnej ekológii.

Ako oponent Frederica Clementsa poskytol niektoré dôkazy v rámci určitých ekologických teórií. Konkrétne sa venoval štúdiu rastlinných spoločenstiev, ekologickej sukcesie a primárnej produkcie ekosystému.

Taktiež ako prvý navrhol päť ríš, klasifikáciu všetkých organizmov na ríše Animalia, Plantae, Fungi, Protista a Monera.

## Referencie

* Robert H. Whittaker *Communities and Ecosystems*, Macmillan, 1975. ISBN 0-02-427390-2
* Robert H. Whittaker(Ed), *Classification of Plant Communities, 1978 (Handbook of Vegetation Science)*, Kluwer Academic Publishers, ISBN 90-6193-566-0
* Robert H. Whittaker (1920–1980): The man and his work[nefunkčný odkaz]

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Robert Whittaker na českej Wikipédii.*
# Zoológia

**Zoológia** alebo zastarano **živočíchopis** je veda, ktorá študuje živočíchy. Osoba venujúca sa profesionálne zoológii sa nazýva **zoológ** (zastarano **živočíchopisec**).

Delí sa na viacero disciplín:

* Anatómia – veda o vnútornej stavbe tela živočícha.
* Cytológia – skúma bunky, prípadne jednotlivé bunkové organely.
* Embryológia – študuje vývoj zárodku (embrya).
* Etológia – zaoberá sa správaním živočíchov.
* Fyziológia – skúma životné procesy prebiehajúce v tele živočíchov
* Histológia – skúma živočíšne tkanivá.
* Morfológia – zaoberá sa vonkajšou stavbou a tvarom tela živočícha a jeho jednotlivých častí.
* Organológia – skúma jednotlivé orgány, ich špecifickú stavbu a funkciu.
* Taxonómia (systematika) – zaoberá sa triedením živočíchov do kategórií (taxónov) na základe ich fylogenetickej príbuznosti.

## Špecializované zoologické disciplíny

* Helmintológia – veda o červoch.
* Entomológia – veda o hmyze.
* Herpetológia – veda o plazoch a obojživelníkoch.
* Ichtyológia – veda o rybách.
* Malakológia alebo malakozoológia – veda o mäkkýšoch.
* Ornitológia – veda o vtákoch.
* Parazitológia – veda o cudzopasných živočíchoch.
* Pedozoológia – veda o pôdnych živočíchoch.
* Protozoológia – veda o jednobunkových živočíchoch.
* Teriológia alebo mamalógia – veda o cicavcoch.

## Interdisciplinárne vedy

* Ekológia živočíchov – študuje vzťah živočícha k prostrediu.
* Paleontológia – zaoberá sa historickým vývojom živočíchov na Zemi.

* Zoogeografia – skúma zákonitosti rozšírenia živočíchov na zemskom povrchu.

## Zoológia – názory

Podľa Alberta Veľkého je zoológia náuka o bytostiach oživených absolútnym prameňom života.