# Biológia

Animalia –  Bos primigenius taurus
Planta – Triticum
Fungi – Morchella esculenta
Stramenopila/Chromista – Fucus serratus
Bacteria – Gemmatimonas aurantiaca (- = 1 mikrometer)
Archaea – Halobacteria
Virus – Gamma phage
**Biológia** (grec. *bios*, *βιος* – život; *logos*, *λογος* – veda) je náuka o živote. Toto všeobecné vyjadrenie zahŕňa viaceré skutočnosti:

* V užšom zmysle je biológia veda o živých organizmoch, takých, ako ich poznáme na planéte Zem. Ale určenie presnej hranice medzi živou a neživou prírodou je niekedy problematické (v prípade vírusov, viroidov a priónov). Preto presné vymedzenie predmetu biológie nie je jednoznačné.
* V širšom zmysle slova je biológia skupinou disciplín, klasických aj moderných, ktoré sa zaoberajú štruktúrou, funkciou a úrovňou organizácie (molekulárna, bunková, orgánová…) živých organizmov. Venuje sa aj vývojovým zmenám druhov – evolúcia. Na úrovni vzájomných vzťahov organizmov a ich vzťahov so životným prostredím študujú živú prírodu etológia a ekológia.
* Zaoberá sa tiež praktickým využitím živej prírody človekom (aplikácia poznatkov v poľnohospodárstve, medicíne, farmakológii a pod.).

## Dejiny biológie

Biológiu ako vedu definovali nezávisle Gottfried Reinhold Treviranus (*Biologie oder Philosophie der lebenden Natur*, 1802) a Jean-Baptiste Pierre Antoine de Monet, rytier z Lamarcku (*Hydrogéologie*, 1802), ktorý ju uviedol takto:

*„Všetko, čo vo všeobecnosti patrí medzi rastliny a živočíchy, ako aj všetky schopnosti vlastné každej z týchto bytostí bez výnimky, tvoria jedinečný a rozsiahly objekt samostatnej vedy, ktorá zatiaľ nebola založená, nemá ešte názov a ktorú ja pomenujem biológia.”*
Zavedenie samotného slova *biológia* sa niekedy spája s menom Karl Friedrich Burdacha a rokom 1800, ale objavuje sa už v názve tretieho zväzku *Philosophiae naturalis sive physicae dogmaticae*: *Geologia, biologia, phytologia generalis et dendrologia*, publikovanom v roku 1766 Michael Christoph Hanovom.

## Hlavné disciplíny

Vzhľadom na rozsiahly predmet záujmu biológie je nutné rozčleniť ju do jednotlivých disciplín. Organizmy môžeme pozorovať z rôznych hľadísk (času, miesta, morfológie) a triedenie je do značnej miery nejednotné.

### Rozdelenie podľa typu organizmov

* Zoológia - štúdium živočíchov
* Botanika - štúdium rastlín
* Mikrobiológia - štúdium mikroorganizmov

### Rozdelenie podľa úrovne organizácie živej hmoty

| Úroveň štúdia | Príklad objektov | Disciplíny |
| --- | --- | --- |
| molekulárna | biomolekuly: bielkoviny, DNA | organická chémia, biochémia, molekulárna biológia |
| mikroskopická | stavba bunky (organely) | cytológia |
|  | jednobunkové organizmy | mikrobiológia |
|  | orgány, tkanivá | fyziológia, histológia |
| makroskopická | organizmy, jednotlivci | anatómia, etológia |
| populačná | kolónie, populácie, metapopulácie | biológia populácií, genetika populácií |
| druhová | druh | fylogeografia |
| naddruhová | skupiny druhov, ekosystémy | fylogénia, ekológia |

Medzi ďalšie disciplíny spojené s biológiou patrí genetika, náuka o dedičnosti. Jedným z kľúčových pojmov biológie je princíp evolúcie. Vývojom organizmov sa zaoberá fylogénia, paleontológia študuje fosílne organizmy za účelom objasnenia ich evolúcie. Všetky biologické disciplíny sa opierajú o taxonómiu (systematiku), ktorej objektom záujmu je pomenúvanie a klasifikácia živých organizmov.

## Vybrané biologické a hraničné disciplíny

Algológia – Anatómia – Antropológia – Aplikovaná biológia – Astrobiológia – Bakteriológia – Behaviorálna biológia – Biofyzika – Biogeografia – Biochémia – Bioinformatika – Bionika – Biotechnológia – Botanika – Cytológia – Ekológia – Envirobiológia – Entomológia – Epidemiológia – Etológia – Evolučná biológia (s Ontogenézou a Fylogenézou) – Farmakobiológia – Fyziológia – Genetika a Epigenetika – Geobotanika – Histológia – Chronobiológia – Imunológia – Kryptobiológia – Lichenológia – Medicína – Mikrobiológia – Molekulárna biológia – Morfológia – Mykológia – Neurobiológia – Oológia – Paleontológia (s paleobotanikou a paleozoológiou) – Parazitológia – Protozoológia – Sociobiológia – teoretická taxonómia – Teoretická biológia – Virológia – Zoológia

## Základné delenie organizmov

Jedno z častých delení v minulosti bolo delenie živých organizmov do piatich ríš:

* *Monera* – prokaryotické organizmy,
* *Protista* – jednobunkové eukaryotické organizmy žijúce samostatne alebo v kolóniách,
* *huby*
* *rastliny*
* *živočíchy*

Dnes je tento systém väčšinou nahradený novým delením na domény a ríše, zohľadňujúcim charakter bunkového jadra (prokaryotické a eukaryotické), bunkových membrán a bunkovej steny:

* *Archaea* – skupina prokaryotických organizmov, ktoré sa niektorými vlastnosťami podobajú baktériám, inými eukaryotickým organizmom
* *eubaktérie* – ostatné prokaryotické organizmy
* *eukaryoty* – jednobunkové alebo mnohobunkové eukaryotické organizmy
	+ prvoky
	+ Chromista
	+ rastliny
	+ huby
	+ živočíchy

Existuje ale aj veľa iných delení.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Biológia Wikislovník ponúka heslo **biológia**

## Externé odkazy

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál |

* DMOZ Archivované 2007-04-09 na Wayback Machine(po anglicky)