Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Večer

Parambikkulam, Kerala, India
**Večer** je denná doba po západe slnka, od začiatku súmraku do noci. Tvoria ho večerné hodiny.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Večer Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Večer**

## Externé odkazy

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál |

* FILIT Zdroj, z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok
# Dátum

**Dátum** je udanie času, napr. dňa, mesiaca, roku a pod.

## Pozri aj

* čas
* datovanie
* kalendár
* letopočet
* datovacia metóda

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Dátum Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dátum**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Solárny kalendár

**Solárny kalendár** alebo **slnečný kalendár** je druh kalendára založený na vzájomnom pohybe Slnka a Zeme. Medzi solárne kalendáre patrí napríklad kalendár gregoriánsky a juliánsky.

Solárny kalendár je založený na výpočtoch a snaží sa ideálne priblížiť dobe obehu slnka po ekliptike medzi dvoma jarnými bodmi. Pre bežného pozorovateľa je to takmer to isté, ako obeh Zeme okolo Slnka, respektíve návrat Slnka na rovnaké miesto na oblohe (t. j. tropický rok), ak ignorujeme odchýlky spôsobené precesiu. Tým, že sa solárny kalendár riadi dĺžkou tropického roka, najlepšie súhlasí s pravidelným cyklom ročných období. Jeho nevýhodou je, že nie je zlúčiteľný s prirodzenou dĺžkou mesačného, takže dĺžky jeho 12 mesiacov sú dané dohodou.

Pretože tropický rok má celkom približne 365,2422 dní, je potrebné upraviť dĺžku roku tak, aby zodpovedala celým dňom. Tento problém rieši juliánsky i gregoriánsky kalendár systémom tzv. priestupných rokov, pri ktorých sa k počtu 365 dní pridáva jeden deň navyše, čím sa vyrovnáva celkový počet dní.

## Pozri aj

* Lunárny kalendár
* Lunisolárny kalendár
# Lunárny kalendár

**Lunárny kalendár** je kalendár, teda spôsob cyklického počítania času, ktorý sa zakladá na pozorovaní mesačných cyklov. Používa ho dodnes napríklad islamský kalendár.

Pretože pre pozorovateľa zo Zeme trvá jeden mesačný cyklus, t. j. najčastejšie od novu do novu, približne 29,5 dní (presne 29,530588 dní, pozri synodický mesiac), trvá toľko aj jeden kalendárny mesiac. Začiatok nového mesiaca sa dá presne vypočítať, avšak staré kalendáre boli založené na pozorovaní a mesiac začínal obyčajne vtedy, keď bol pri západe slnka spozorovaný prvý kosák nového mesiaca. Táto prax zostala v niektorých lunárnych kalendároch, napr. v islamskom, dodnes.

Lunárny rok zodpovedá približne roku solárnemu a má 12 mesiacov.

12 mesiacov (mesačných cyklov) má celkom 354 dní, rok má však 365,25 dní. Lunárny rok je teda kratší než solárny. Tento rozdiel viac ako 11 dní spôsobuje posun začiatku roka vždy o približne 11 dní dopredu. Preto v lunárnom kalendári neexistujú „zimné mesiace“ alebo „letné mesiace“, každý mesiac sa v priebehu doby môže ocitnúť v ľubovoľnom ročnom období.

Pretože je islamský kalendár kratší o 11,2425 dní než civilný (gregoriánsky), každých okolo 32,5 rokov ho predbehne o jeden rok.

## Pozri aj

* Kalendár
* Solárny kalendár
* Lunisolárny kalendár
* Fáza mesiaca
* Epakta
# Polnoc

**Polnoc** je astronomický okamih, keď Slnko prechádza poludníkom, ktorý prechádza cez nadir. Znamená to, že je to okamih, keď sa Slnko nachádza najďalej od miestneho poludníka. Opakom polnoci je poludnie, keď Slnko prechádza miestnym poludníkom.

## Iné projekty

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál |

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Polnoc Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Polnoc**
# Pásmový čas

**Pásmový čas** je miestny stredný slnečný čas vhodne zvoleného poludníka platiaci pre isté pásmo, ktorým poludník prechádza. Po rozvoji dopravy a obchodu systém miestnych časov už nevyhovoval, a preto bola celá Zem rozdelená na 24 poludníkových pásiem širokých 15° (časovo - 1 h). Celé pásmo má čas, ktorý platí pre stred pásma. Hranice pásiem nie sú striktné, ale berú sa do úvahy polohy a hranice jednotlivých krajín a kontinentov. Základom celej sústavy je greenwichský alebo svetový čas. Druhé pásmo 15° východne od greenwichského poludníka má o 1 h väčší čas a označuje sa ako stredoeurópsky čas (SEČ). Základný poludník tohto pásma prechádza v Česku Jindřichovým Hradcom. Druhé pásmo západne od greenwichského poludníka má o 1 h menej, ako je svetový čas.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Fyzikálny portál |

*Tento článok alebo jeho časť obsahuje heslo z Encyklopédie astronómie s láskavým dovolením autorov a podporou SZA.*
# Hebrejský kalendár

|  |
| --- |
| Židia a judaizmus |
|    |
| Židia · Judaizmus · Kto je žid

---

Prúdy a skupiny[rozbaľ]
* Ortodoxný
* Konzervatívny (Masorti)
* Progresívny (Reformný - Liberálny)
* Ultraortodoxný
* Samaritáni
* Falašovia
* Karaiti

---

Etnické skupiny a jazyky[rozbaľ]
* Aškenazim
* Sfaradim
* Mizrachi
* Hebrejčina
* Jidiš
* Ladino
* Ge'ez
* Buchori

---

Populácia (vývoj)[rozbaľ]
* Európa
* Amerika
* Ázia
* Afrika
* Austrália

---

Náboženstvo[rozbaľ]
* Boh
* Princípy viery v judaizme
* Božie mená
* 613 micvot
* Halacha
* Noemove zákony
* Mesiáš
* Eschatológia

---

Filozofia a etika[rozbaľ]
* Židovská filozofia
* Cdaka
* Musar
* Vyvolenosť
* Chasidizmus
* Kabala
* Haskala

---

Náboženské texty[rozbaľ]
* Tóra
* Tanach
* Mišna
* Talmud
* Midraš
* Tosefta
* Mišne Tora
* Šulchan aruch
* Sidur
* Machzor
* Pijut
* Zohar

---

Tradície a zvyky[rozbaľ]
* Obriezka
* Pidjon ha-ben
* Simchat bat
* Bar micva
* Šiduch
* Svadba
* Rozvod (Get)
* Pohreb
* Kašrut
* Židovský kalendár
* Židovské sviatky
* Talit
* Tfilin
* Cicit
* Kipa
* Mezuza
* Menora
* Šofar
* Sefer Tora

---

Významné postavy[rozbaľ]
* Abrahám
* Izák
* Jakub
* Mojžiš
* Šalamún
* David
* Eliáš
* Áron
* Maimonides
* Nachmanides
* Raši
* Ba'al Šem Tov
* Ga'on z Vilna
* Maharal

---

Náboženské inštitúcie[rozbaľ]
* Chrám
* Synagóga
* Ješiva
* Bejt midraš
* Rabín
* Chazan
* Dajan
* Ga’on
* Kohen
* Mašgiach
* Gabaj
* Šochet
* Mohel
* Bejt din
* Roš ješiva

---

Židovská liturgia[rozbaľ]
* Šema
* Amida
* Kadiš
* Minhag
* Minjan
* Nosach
* Šacharit
* Mincha
* Ma'ariv
* Musaf

---

Dejiny Židov[rozbaľ]
* starovek
* stredovek
* novovek

---

Blízke témy[rozbaľ]
* Antisemitizmus
* Gój
* Holokaust
* Izrael
* Filosemitizmus
* Sionizmus
* Abrahámovské náboženstvo
 |
| z • d • u |

**Hebrejský kalendár** (hebr. הלוח העברי - *ha-luach ha-ivri*) alebo **židovský kalendár** je lunisolárny kalendár používaný v judaizme a v Izraeli. Podľa hebrejského kalendára sa stanovujú dátumy židovských sviatkov, určujú sa čítania z Tóry počas šabatových bohoslužieb, *jarcajt* (výročný deň smrti blízkeho príbuzného) a náležité žalmy pre každodennú recitáciu. Pravidlá určovania hebrejského kalendára definitívne stanovil v roku 359 patriarcha Hilel II.

Mesiace sa v hebrejského kalendári počítajú podľa mesačného cyklu, počítanie rokov je prispôsobené slnečnému cyklu. Líši sa teda od lunárneho islamského kalendára aj od solárneho gregoriánskeho kalendára. Roky sa počítajú od tradičného dátumu stvorenia sveta *(AM - anno mundi)*.
# Poludnie

**Poludnie** je astronomický časový okamih, keď Slnko vo dne prechádza miestnym poludníkom. Opakom je Polnoc.

## Pozri aj

* miestny čas
* deň
* Poludnica
* Slnko

## Externé odkazy

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál |

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Hviezdny čas

O hviezdnom čase v Star Treku pozri *hviezdny čas (Star Trek).*
**Hviezdny čas** alebo **siderický čas** je čas meraný podľa denného pohybu jarného bodu, čo je veľmi blízke, ale nie identické s pohybom hviezd. Líši sa o precesiu jarného bodu relatívne vzhľadom na hviezdy.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál |
# Tropické pásmo

Oblasti tropického pásma
**Tropické pásmo** je typické pre oblasti, ktoré majú teplé a suché počasie po celý rok. V dôsledku nízkej miery oblačnosti je povrch intenzívne ožarovaný Slnkom. Vyskytujú sa tu oblasti s najvyššími teplotami na Zemi, nezriedka presahujúcimi 40 až 80°C a naopak pomerne nízkymi nočnými teplotami počas zimných nocí, ktoré klesajú blízko 0 °C. Úhrn zrážok je celoročne menší ako 250 mm. Oblasti v zrážkovom tieni a západné časti kontinentov majú len okolo 100 mm zrážok, v týchto miestach často vznikajú púšte.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tropické pásmo**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Priestupná sekunda

Graf zobrazuje rozdiel medzi atómovým časom (UTC) a slnečným časom (UT1) a dorovnávanie pomocou priestupných sekúnd.
**Priestupná sekunda** je jednosekundová oprava nepravidelne aplikovaná v systéme atómového merania času UTC tak, aby bol v synchronizácii s nepravidelnou rotáciou Zeme a slnečným časom UT1. Aby bol bežne používaný čas dostatočne presný a pritom sa nelíšil od pohybu Slnka na oblohe, udržuje sa čas UTC v rozmedzí ±0,9 sekundy od UT1 pomocou jednosekundových opráv aplikovaných nepravidelne.

## Použitie priestupných sekúnd

V prípade potreby sa prestupná sekunda zavádza vždy 30. júna alebo 31. decembra o polnoci UTC tak, že po 23:59:59 nasleduje ešte 23:59:60 a až potom 00:00:00. Táto úprava sa vykonáva na celom svete v rovnaký okamih. Oveľa častejšie je potrebné jednu sekundu pridať, je však aj možné, že by bolo potrebné jednu sekundu ubrať, vtedy by po 23:59:58 nasledovalo hneď 00:00:00. Od roku 1972, kedy vznikol štandard UTC a začali sa používať priestupné sekundy, bola použitá iba 27x. Priemerne sa používa každých 18 mesiacov, posledný interval bol však výrazne dlhší (1998 – 2005).

## Zoznam priestupných sekúnd

1. 30. jún 1972
2. 31. december 1972
3. 31. december 1973
4. 31. december 1974
5. 31. december 1975
6. 31. december 1976
7. 31. december 1977
8. 31. december 1978
9. 31. december 1979
10. 30. jún 1981
11. 30. jún 1982
12. 30. jún 1983
13. 30. jún 1985
14. 31. december 1987
15. 31. december 1989
16. 31. december 1990
17. 30. jún 1992
18. 30. jún 1993
19. 30. jún 1994
20. 31. december 1995
21. 30. jún 1997
22. 31. december 1998
23. 31. december 2005
24. 31. december 2008
25. 30. jún 2012
26. 30. jún 2015
27. 31. december 2016
# Anglosaština

**Stará angličtina** (iné názvy: **staroangličtina**, staršie **anglosaština**; angl. *Old English*, staršie *Anglosaxon*) je raná forma anglického jazyka, ktorou hovorili a písali Anglosasi na území dnešného Anglicka a juhovýchodného Škótska od polovice 5. do polovice 12. storočia (staršie sa udávalo do 13. storočia). Od neskoršej (vrátane dnešnej) angličtiny je výrazne odlišná, preto sa niekedy (resp. staršie vždy) klasifikuje ako samostatný jazyk (nazývaný len anglosaština), ktorý predchádzal jazyku angličtina.

Pôvodom patrí do skupiny západogermánských jazykov a je blízko príbuzná so starou frízštinou a bola značne ovplyvnená staroseverčinou, ktorá patrí do skupiny severogermánskych jazykov. Výrazný vplyv na starú angličtinu mala aj latinčina, ktorá bola v tom čase európska *lingua franca*. Menej výrazne jazyk ovplyvnili keltské jazyky.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Anglosaština**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Old English na anglickej Wikipédii.*
# Švédčina

|  |
| --- |
| Švédčina (svenska) |
| Štáty | Švédsko, Fínsko |
| Región | Severná Európa |
| Počet hovoriacich | okolo 10 miliónov |
| Poradie | 78. |
| Klasifikácia | Indoeurópske jazyky
* Germánske jazyky
	+ Severogermánske jazyky
		- Švédčina
 |
| Písmo | latinka |
| Postavenie |
| Úradný jazyk |  Švédsko (de facto)  Fínsko  Európska únia  Severská rada |
| Regulátor | Rada švédskeho jazyka Švédska akadémia |
| Jazykové kódy |
| ISO 639-1 | sv |
| ISO 639-2 | swe |
| ISO 639-3 | swe |
| Wikipédia |
| Adresa | sv.wikipedia.org |
| Pomenovanie | Wikipedia, den fria encyklopedin |
| Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Jazykový portál |

 |

Rozšírenie švédskeho jazyka
**Švédčina** (*svenska*) patrí medzi germánske jazyky. Švédčina je severogermánsky jazyk, ktorým hovorí viac ako 9 miliónov ľudí predovšetkým vo Švédsku a časti Fínska, najmä na pobreží a na Ålandoch. Je vzájomne zrozumiteľná s dánčinou a nórčinou. Štandardná švédčina sa v 19. storočí vyvinula z nárečia stredného Švédska.

## Dialekty

Z pôvodných vidieckych dialektov sa ešte mnoho zachovalo, ale hovorová a písaná švédčina je jednotná a štandardizovaná. Z dospelej populácie je gramotných 99 % obyvateľov. Niektoré nárečia sa od štandardnej švédčiny veľmi líšia ako gramatikou, tak i slovnou zásobou. Tieto nárečia sú obmedzené na vidiecke oblasti, kde nimi rozpráva len malý počet ľudí s nízkou sociálnou mobilitou. Nečelia síce bezprostrednému zániku, ale počas posledného storočia upadli napriek tomu, že sú riadne preskúmané a ich používanie je často podporované i miestnymi úradmi.

## Oficiálny status

Švédčina je vo Švédsku považovaná za „hlavný jazyk“ a jej používanie je oficiálne odporúčané pre miestnu i štátnu samosprávu. Nie je však v skutočnosti dané zákonom. Pokusy uzákoniť švédčinu ako oficiálny jazyk nikdy nezískali vo švédskom parlamente potrebnú väčšinu hlasov. Švédčina je oficiálnym jazykom na Ålandoch, samostatnej ostrovnej provincii Fínska, kde 95 % z 26 tisíc obyvateľov používa švédčinu ako svoj prvý jazyk. Vo Fínsku je švédčina považovaná za druhý národný jazyk popri fínčine, Fínsko je teda jedinou krajnou, kde je švédčina uznaná ako úradný jazyk. Okrem toho je švédčina jedným z oficiálnych jazykov Európskej únie.

Pre švédsky jazyk zatiaľ neexistujú žiadne oficiálne regulačné inštitúcie. Rada švédskeho jazyka (Svenska språknämnden) má len polooficiálny status. Je zriadená švédskou vládou, ale nemá rozhodovacie právomoci. Medzi mnohými organizáciami, ktoré tvoria Radu pre švédsky jazyk, má najväčší vplyv Švédska akadémia, ktorá vytvára slovníky Svenska Akademiens ordlista a Svenska Akademiens ordbok, ďalej knihy gramatiky a ďalšie jazykové príručky. I keď sú tieto slovníky používané ako oficiálne jazykové predpisy, ich hlavným účelom je popis súčasného stavu a používania reči.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Švédčina Wikislovník ponúka heslo **Švédčina**
# Holandčina

|  |
| --- |
| Holandčina (Nederlands) |
| Štáty | Holandsko, Belgicko |
| Región | Západná Európa, Južná Amerika |
| Počet hovoriacich | **Holandčina**: 23 miliónov a 4 milióny ako druhý jazyk

---

Samostatný sesterský jazyk:
**Afrikánčina**: 7 miliónov a 10 miliónov ako druhý jazyk |
| Poradie | 37-48 |
| Klasifikácia | Indoeurópske jazyky
* Germánske jazyky
	+ Západogermánske jazyky
		- Nemecká podskupina
			* Dolnonemecké jazyky
				+ Holandčina
 |
| Písmo | Latinka |
| Postavenie |
| Úradný jazyk |  Holandsko  Belgicko (Brusel, Flámsko)  Aruba  Curaçao  Sint Maarten  Surinam  Európska únia |
| Regulátor | Holandská jazyková únia |
| Jazykové kódy |
| ISO 639-1 | nl |
| ISO 639-2 | dut/nld |
| ISO 639-3 | nld/vls/zea |
| Wikipédia |
| Adresa | nl.wikipedia.org |
| Pomenovanie | Wikipedia, de vrije encyclopedie |
| Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Jazykový portál |

 |

|  |
| --- |
| Základné frázy jazyka *Holandčina* |
| Áno | ja |
| Nie | nee |
| Možno | misschien |
| Ahoj | hoi, hallo |
| Dovidenia | tot ziens |
| Ďakujem | bedankt |
| Prepáčte | sorry, pardon |
| Hovoríš po holandsky? | Spreekt u Nederlands? |
| Ľúbim Ťa | Ik hou van je |
| Všeobecná deklarácia ľudských práv |
| „*Alle mensen worden vrij en gelijk in waardigheid en rechten geboren. Zij zijn begiftigd met verstand en geweten, en behoren zich jegens elkander in een geest van broederschap te gedragen.*“ |

Rozšírenie holandčiny
**Holandčina** je západogermánsky jazyk, ktorým hovorí približne 25 miliónov ľudí ako prvý jazyk a 5 miliónov ako druhý jazyk. Je to tretí najrozšírenejší germánsky jazyk, po jeho blízkych príbuzných nemčine a angličtine. *Afrikánčina* je samostatný, ale do istej miery vzájomne zrozumiteľný dcérsky jazyk, ktorým do určitej miery hovorí najmenej 16 miliónov ľudí, najmä v Južnej Afrike a Namíbii, a ktorý sa vyvinul z dialektov Kapských Holanďanov v Južnej Afrike. Dialekty používané v Belgicku (vrátane flámčiny) a v Suriname sú medzitým všetky riadené holandskou jazykovou úniou.

V Európe väčšina obyvateľov Holandska (kde je jediným úradným jazykom používaný v celej krajine) a približne 60 % obyvateľov Belgicka (ako jeden z troch úradných jazykov) hovorí po holandsky.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Holandčina Wikislovník ponúka heslo **Holandčina**

## Externé odkazy

* Holandský slovník VanDale
* Zoznam spisovných slov holandského jazyka
* Digitálna knižnica Holandského jazyka
* Holandská jazyková únia

|  |  |
| --- | --- |
|  | Jazykový portál Belgický portál |
# Tropický rok

**Tropický rok** je jednotka času, ktorá zodpovedá obdobiu medzi dvomi po sebe nasledujúcimi prechodmi Slnka cez jarný bod. Trvá 365,24219 dní alebo 365 dní, 5 hodín, 48 minút a 45,4 sekundy. Je približne o 20 minút kratší, ako siderický rok a je to základ kalendárneho roka.

## Referencie

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Portál slnečná sústava Geovedný portál |
# Zemepisná dĺžka

**Zemepisná dĺžka** je uhlová vzdialenosť medzi Greenwichským poludníkom a poludníkom prechádzajúcim cez daný bod. Udáva sa v stupňoch od 180° západnej zemepisnej dĺžky (z.z.d) po 180° východnej zemepisnej dĺžky (v.z.d.) alebo v hodinách od -12 hod po +12 hod. Vyjadruje teda východo-západné súradnice.

1 hodina ≈ 15° z.d.

## Pozri aj

* Zemepisná šírka
# Poludník

Znázornenie poludníkov
**Poludník** alebo **(geografický) meridián** je polkružnica, ktorá spája body s rovnakou zemepisnou dĺžkou. Poludník spája severný a južný pól a prechádza kolmo na rovnobežky.

Na jednom poludníku je na všetkých zemepisných šírkach slnko naraz najvyššie nad obzorom, teda na jednej zemepisnej dĺžke je všade v rovnakom čase poludnie, z čoho pochádza aj názov *poludník*. Poludník je teda priamo spätý s časovým pásmom.

Nultý poludník prechádza hvezdárňou Greenwich neďaleko Londýna. Rozdeľuje Zem na západnú a východnú pologuľu. Poludníkom 180° (s určitými výnimkami) naopak prechádza dátumová hranica, ktorej prekročenie spôsobí prechod do časového pásma nasledujúceho alebo predchádzajúceho dňa.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Poludník**
# Slnečné hodiny

O rovnomennom súhvezdí pozri *Slnečné hodiny (súhvezdie).*
Slnečné hodiny
**Slnečné hodiny** sú prastarým prostriedkom na meranie času za pomoci rotácie Zeme a tým spôsobeného zdanlivého pohybu Slnka po oblohe. Pohybujúce sa Slnko vrhá rovnako pohyblivý tieň, ktorý potom za pomoci tienidla a stupnice ukazuje čas.

## História

"Dvojité" slnečné hodiny v Novém Městě nad Metují, východné Čechy
Najstaršie pramene hovoria o používaní hodín v Číne a Egypte v období okolo roku 1500 pred Kristom. V Grécku zostrojil prvé slnečné hodiny Alexander Lakedaimonský asi v prvej polovici 5. storočia pred Kristom. Antické hodiny boli zložené z pologuľovej misy so zvislým polomerom, ktorý slúžil ako os. Koniec tyče zapadal do stredu gule a vodorovného kruhu, ktorý bol okrajom pologule. Polkruh v mise bol delený na 12 rovnakých dielov a tyč vrhala v priebehu dňa na polkruh svoj tieň. Do Ríma priniesol slnečné hodiny konzul Manlius Valerius Massala zo Sicílie v roku 263 pred Kr.

Prvé slnečné hodiny s gnómonom kolmým na zemský povrch boli nepresné. Ich podstatné zlepšenie nastalo, keď sa gnómon umiestnil tak, že koniec tyče smeroval do polohy svetového pólu a bol tak rovnobežný so zemskou osou. Pri takejto úprave sa nemerala dĺžka vrhnutého tieňa, ale smer. Okrem pevných slnečných hodín sa od stredoveku používali aj prenosné slnečné hodiny. Z niektorých slnečných hodín sa dali zistiť rôzne kalendárne údaje, sviatky, hodiny východu a západu Slnka a pod.

O zdokonalenie stredovekej gnomoniky sa zaslúžili Arabi, v 13. storočí to bol najmä Abú Hasan Alí. V Európe sa slnečné hodiny objavili najskôr v nemeckých krajinách, približne okolo roku 1450. Medzi známych výrobcov slnečných hodín patrili Hans Dorn, Ján Pretorius, Erazmus Habermel a ďalší.

## Referencie

## Literatúra

* ADAMUV, Pavel. *Slnečné hodiny na Slovensku*. 1. vyd. Košice : Východoslovenské vydavateľstvo, 1980. 62 s.

* BROŽ, Miroslav; NOSEK, Miloš; TREBICHAVSKÝ, Jan; PECINOVÁ, Drahomíra. *Sluneční hodiny na pevných stanovištích : Čechy, Morava, Slezsko a Slovensko*. 1. vyd. Praha : Academia, 2004. 403 s. ISBN 80-200-1204-4. (po česky)

## Pozri aj

* Gnómon
* Hodiny

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Slnečné hodiny**

## Externé odkazy

* Databáza slnečných hodín v Česku a na Slovensku
# Kulminácia (astronómia)

**Kulminácia** alebo **kulminácia nebeského telesa** alebo **vrcholenie** je okamih, v ktorom je nebeské teleso (v rámci svojho denného pohybu) najvyššie nad obzorom alebo najnižšie pod obzorom.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál |
# Nebeský rovník

Nebeský rovník je voči rovine ekliptiky sklonený o 23,5°
**Nebeský rovník** alebo **svetový rovník** je kružnica na nebeskej sfére, ktorá je priemetom zemského rovníka. Jeho sklon voči rovine ekliptiky je teda tiež okolo 23,5°. Nebeské objekty v blízkosti nebeského rovníka sú viditeľné takmer na celom svete, ale kulminujú v zenite iba v tropických oblastiach.

Nebeský rovník je tiež základná rovina pre rovníkové súradnice prvého aj druhého druhu. Pri súradniciach 2. druhu je začiatkom súradnicovej sústavy jarný bod – priesečník svetového rovníka a ekliptiky. Druhý priesečník svetového rovníka a ekliptiky sa nazýva jesenný bod a nachádza sa v súhvezdí Panna.

Nebeský rovník prechádza všetkými nasledovnými súhvezdiami:

* Ryby
* Veľryba
* Býk
* Eridanus
* Orión
* Jednorožec
* Malý pes
* Hydra
* Sextant
* Lev
* Panna
* Had
* Hadonos
* Orol
* Vodnár

|  |  |
| --- | --- |
|  | Fyzikálny portál Astronomický portál |