Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jún 2015

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| << | **Jún 2015** | >> |
| Po | Ut | St | Št | Pi | So | Ne |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 |  |  |  |  |  |
| **2015** |

|  |
| --- |
| **2015**: Január · Február · Marec · Apríl · Máj · Jún · Júl · August · September · Október · November · December |

## Udalosti

## Úmrtia

* 02. jún – Irwin Rose, americký biológ, nositeľ Nobelovej ceny za chémiu (\* 1926)
* 04. jún – Ľudovít Fuchs, slovenský básnik (\* 1926)
* 06. jún – Pierre Brice, francúzsky herec a spevák (\* 1929)
* 06. jún – Ludvík Vaculík, český prozaik, fejtónista, publicista, autor manifestu Dva tisíce slov (\* 1926)
* 07. jún – Christopher Lee, anglický herec a spevák (\* 1922)
* 10. jún – James Last, nemecký skladateľ a dirigent (\* 1929)
* 11. jún – Ornette Coleman, americký jazzový saxofonista a skladateľ (\* 1930)
* 14. jún – Zito, brazílsky futbalista (\* 1932)
* 15. jún – Žanna Friske, ruská speváčka (\* 1974)
* 18. jún – Roberto Marcelo Levingston, argentínsky politik, vojak a pedagóg (\* 1920)
* 21. jún – Veijo Meri, fínsky spisovateľ, esejista, autor divadelných a rozhlasových hier (\* 1928)
* 22. jún – James Horner, americký skladateľ filmovej a orchestrálnej hudby (\* 1953)
* 25. jún – Kája Saudek, český autor komiksov (\* 1935)
* 29. jún – Ladislav Chudík, slovenský herec a divadelný pedagóg (\* 1924)
* 29. jún – Josef Masopust, česko-slovenský futbalový hráč a tréner, najlepší európsky futbalista roku 1962 (\* 1931)

## Referencie
# Detektív

Detektív z 30. rokov 20. storočia.
**Detektív** (z angl. *detective*) je profesionálny vyšetrovateľ trestných činov vo verejnej (obvykle policajnej) alebo v súkromnej službe (súkromný detektív). Detektívi v súkromnej službe sa zaoberajú aj vyšetrovaním prípadov, ktoré nie sú predmetom trestného práva, napr. zisťovaním skutočností, ktoré môžu slúžiť ako dôkazný prostriedok pri súdnom alebo správnom konaní, získavaním údajov o protiprávnom konaní ohrozujúcom obchodné tajomstvo a pod.

## Etymológia

Výraz „detektív“ pochádza z ang. podstatného mena „detective“ (skrátený tvar pre *detective police*, zaužívaný v 50. rokoch 19. storočia), pôvodne prídavného mena (30. – 40. roky 19. storočia) utvoreného od slovesa „detect“ príponou „-ive“, Sloveso „detect“ bolo do angličtiny prebraté začiatkom 15. storočia z lat. „detectus“, ktoré je patricípiom perfekta pasíva od slovesa „detegere“ (odkrývať, odhaľovať, obnažovať; metaforicky: odhaľovať, objavovať – napr. „detecta fides“ - odhalená zrada).

## Detektívi vo verejnej službe

### Slovensko

Štatút Mestskej polície Šahy umožňoval v rokoch 2004 – 2012 používať príslušníkovi vyšetrovacieho oddelenia pred hodnosťou oslovenie „detektív“.

## Detektívi v súkromnej službe

### Slovensko

Možnosť prevádzkovania detektívnej služby na Slovensku upravuje zákon č. 473/2005 Z. z. o poskytovaní služieb v oblasti súkromnej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o súkromnej bezpečnosti), ktorý ju zaraďuje k druhom bezpečnostnej služby. § 4 ods. 1 uvedeného zákona do náplne činnosti detektívnej služby zaraďuje:

* hľadanie osoby,
* hľadanie majetku,
* získavanie údajov, ktoré môžu slúžiť ako dôkazný prostriedok v konaní pred súdom alebo správnym orgánom,
* získavanie údajov o osobnom stave fyzickej osoby a získavanie informácií o konaní fyzickej osoby alebo právnickej osoby alebo o ich majetkových pomeroch,
* získavanie informácií v súvislosti s vymáhaním pohľadávky,
* získavanie údajov o protiprávnom konaní ohrozujúcom obchodné tajomstvo.

## Referencie
# Wayback Machine

**Wayback Machine** je digitálny archív World Wide Web. Službu založila nezisková organizácia Internet Archive so sídlom v San Franciscu. Jej zakladatelia, Brewster Kahle a Bruce Gilliat, vyvinuli Wayback Machine s cieľom poskytnúť „univerzálny prístup ku všetkým vedomostiam“ zachovaním archivovaných kópií zaniknutých webových stránok. Ide o open-source softvér, naprogramovaný v programovaciom jazyku Java.

Od svojho spustenia v roku 2001 bolo do archívu pridaných viac ako 406 miliárd stránok (stav január 2020). Služba vyvolala aj spor o to, či vytváranie archívnych stránok bez súhlasu ich vlastníka predstavuje porušenie autorských práv v určitých jurisdikciách.

## Referencie

## Externé odkazy

*  – oficiálna stránka
# Svetový čas

**Svetový čas (SČ)** (angl. Universal Time (UT)) je pásmový čas okolo nultého poludníka, ktorý prechádza greenwichskou hvezdárňou v Anglicku.

Zaviedla ho IAU (International Astronomical Union, čo znamená Medzinárodná astronomická únia) v roku 1925. Je to základný čas pre všetky astronomické observatóriá na svete.

Postupne vznikli tieto druhy svetových časov:

* **UT0** : je čas odvodený z astronomických pozorovaní, vzťahujúci sa na nultý poludník
* **UT1**: alebo **rotačný čas**: je UT0 upravený o pohyb zemského pólu
* **UT2**: je UT1 upravený o ročné variácie v rotácii Zeme
* **UTC** (**Koordinovaný svetový čas**, po anglicky Universal Time Coordinated): je čas definovaný na základe medzinárodného atómového času upravovaný v pravidelných intervaloch skokom o 1 sekundu tak, aby sa od času UT1 neodlišoval o viac ako 0,7 sekundy.
* **Efemeridový čas** (EČ, po anglicky ET): je čas UT2 vzťahovaný na začiatok tropického roka 1900

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Geografický portál |
# Rok

O iných významoch výrazu *Rok* pozri *Rok (rozlišovacia stránka)*.
**Rok** je časová jednotka, ktorej trvanie určuje jeden obeh danej planéty okolo centrálnej hviezdy alebo hviezdnej sústavy.

**Pozemský rok** je určený jedným obehom Zeme okolo Slnka.
Rôzne definície pojmu *jeden obeh* vedú k rôznym hodnotám roka vyjadreného v absolútnych časových jednotkách (sekundách).

## Juliánsky rok

Juliánsky rok, ako astronomická jednotka SI, má 12 mesiacov, čo je 365 a 1/4 dňa (365,25), 365 dní a 6 hodín, celkom 31 557 600 sekúnd.

## Referencie

## Pozri aj

* Tropický rok

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Rok Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rok**
# Pondelok

O sídle v okrese Poltár pozri *Hrnčiarska Ves.*
**Pondelok** je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku aj podľa štandardu ISO je pondelok prvým dňom týždňa (medzinárodný štandard ISO 8601, definuje pondelok ako prvý deň týždňa), ale v niektorých oblastiach sveta sa považuje za deň druhý, prípadne tretí. Pondelkom sa taktiež začína pracovný týždeň.

Slovenský názov dňa pochádza od slova nedeľa, ide o skrátené *po nedeli* (po rusky понедельник – ponedeľnik). Stará severčina pondelok pomenovala po bohovi Mesiaca (Máni).

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Pondelok Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pondelok Wikislovník ponúka heslo **Pondelok**
# Utorok

**Utorok** je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku je druhý deň týždňa, ale v minulosti a dodnes v niektorých oblastiach sveta sa ráta ako tretí deň, pretože sa týždeň začína nedeľou.

Slovo utorok pochádza zo staroslovienskeho vtor = iný, druhý, t.j. druhý deň po nedeli (nie druhý deň v týždni, lebo týždeň sa v minulosti začínal nedeľou).

## Utorok v iných jazykoch

V angličtine sa utorok povie *Tuesday*. V španielčine *Martes*, ako Mars. Stará severčina utorok pomenovala po bohu Týrovi.

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Utorok Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Utorok Wikislovník ponúka heslo **Utorok**
# Streda

O iných významoch výrazu *Streda* pozri *Streda (rozlišovacia stránka)*.
**Streda** je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku je to tretí deň v týždni, ale v niektorých oblastiach sveta sa ráta ako štvrtý deň, pretože sa týždeň začína nedeľou.

Slovo streda pochádza od slova stred, t. j. stred týždňa, keďže v minulosti sa týždeň začínal nedeľou a v takom prípade je streda presne uprostred týždňa.

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Streda Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Streda Wikislovník ponúka heslo **Streda**
# Štvrtok

O iných významoch výrazu *Štvrtok* pozri *Štvrtok (rozlišovacia stránka)*.
**Štvrtok** je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku je to štvrtý deň v týždni, ale v minulosti a v niektorých oblastiach sveta dodnes sa ráta ako piaty deň, pretože sa týždeň začína nedeľou.

Slovo štvrtok pochádza od slova štvrtý, t. j. štvrtý deň po nedeli (nie štvrtý deň v týždni, lebo týždeň sa v minulosti začínal nedeľou).

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Štvrtok Wikislovník ponúka heslo **Štvrtok**
# Piatok

O iných významoch výrazu *Piatok* pozri *Piatok (rozlišovacia stránka)*.
**Piatok** je jeden zo siedmich dní v týždni, medzi štvrtkom a sobotou. Na Slovensku je to piaty deň v týždni. Ako piaty deň v týždni ho uvádza aj medzinárodná norma ISO 8601. V minulosti a v niektorých oblastiach sveta dodnes sa ráta ako šiesty deň, pretože sa týždeň začína nedeľou.. Vo väčšine krajín s päťdňovým pracovným týždňom je piatok posledný pracovný deň pred víkendom. V niektorých krajinách je piatok prvý deň víkendu a nedeľa je prvý pracovný deň. V Saudskej Arábii a Iráne je piatok posledný deň víkendu (v sobotu je prvý pracovný deň). Rovnaká situácia bola v Bahrajne, Spojených arabských emirátoch (SAE) a Kuvajte (od roku 2006 je tam piatok prvý deň víkendu a nedeľa je začiatok pracovného týždňa).

Slovo piatok pochádza od slova piaty, t. j. piaty deň po nedeli (nie piaty deň v týždni, lebo týždeň sa v minulosti začínal nedeľou).

## Piatok v náboženstve

Piatok je významný pre islam, pretože je to deň spoločnej týždennej modlitby v mešite. Pre kresťanstvo je piatok dňom smrti Ježiša Krista, preto je to v mnohých cirkvách deň pokánia a pôstu. Kvakeri nazývajú tento deň „šiesty deň“, aby sa tak vyhli pohanskému pôvodu anglického názvu piatku.

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Piatok Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Piatok Wikislovník ponúka heslo **Piatok**
# Sobota

**Sobota** je jeden z dní v týždni. Na Slovensku a v mnohých iných štátoch sa dnes považuje za šiesty deň v týždni, ale v minulosti sa (v súlade napr. s textom Biblie) považoval za siedmy deň v týždni a za siedmy deň v týždni sa stále považuje napríklad v židovstve. Sobota je súčasťou víkendu.

Slovo sobota má pôvod v hebr. *šabbat*‎ – *deň voľna*. Siedmy deň týždňa - sobota - sa podľa starozákonného biblického odkazu slávil, keďže Pán Boh to prikázal. Príchodom kresťanstva sa začína sláviť vtedajší prvý deň týždňa – nedeľa, keďže tento deň vstal Ježiš Kristus zmŕtvych; dnes sa nedeľa považuje za siedmy deň týždňa.

Sobota bola v Uhorsku i Česko-Slovensku pôvodne pracovným dňom, prestala ním byť až v roku 1968. Následne ešte do roku 1990 boli vybrané soboty v roku vyhlásené za pracovné dni, nazývali sa pracovné soboty.

## Referencie

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Sobota Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sobota Wikislovník ponúka heslo **Sobota**
# Nedeľa

O iných významoch pozri *Nedeľa (rozlišovacia stránka).*
**Nedeľa** je jeden zo siedmich dní týždňa. V slovenskom občianskom kalendári sa počíta za siedmy (t. j. posledný) deň týždňa, ale v tradičnom kresťanskom a židovskom kalendári sa považuje za deň prvý.

Nedeľa je dňom pracovného pokoja. Východiskom je slovanské „ne + delati“, teda „ne + robiť“.

## Kresťanstvo

Väčšina kresťanov oslavuje nedeľu ako sviatok na počesť vzkriesenia Ježiša Krista. Každá nedeľa cirkevného roka má svoj určitý význam.

V kultúrach, ktoré vyšli z kresťanstva, je nedeľa sviatočným dňom, pretože väčšina kresťanov si v tento deň, „deň po sobote“, pripomína vzkriesenie Ježiša Krista a aplikuje na neho rovnako prikázanie z desatora o svätení dňa odpočinku (ktoré v Starom zákone bolo aplikované na sobotu). Tento kresťanský význam nedele sa odráža napr. v ruskom názve tohoto dňa воскресенье *voskresenie* – vzkriesenie. Aplikácia prikázania o svätení dňa odpočinku viedla k tomu, že sa z nedele stal deň pracovného pokoja a odpočinku. Prvý výnos o zachovávaní pracovného pokoja v nedeľu pochádza od rímskeho cisára Konštantína z roku 321. Týmto výnosom bola nedeľa určená za deň úradného pokoja. Povolené vykonávať bolo iba tzv. „manumissiones“ – prepustenie otrokov na slobodu. Do tejto doby sa nedeľa nijako neodlišovala od ostatných dňoch týždňa.

Názov pre nedeľu odvodený z latinského *(dies) dominica*, t. j. „deň Pána“, pochádza zo skutočnosti, že tento deň ako deň Kristovho vzkriesenia je jemu zasvätený, je to teda „Pánov deň“. Sú to napr. taliančina (Domenica), španielčina (Domingo), francúzština (Dimanche) a ďalšie. Naopak názvy ako anglicky Sunday či nemecky Sonntag pochádzajú z predkresťanskeho obdobia – podobne ako starí Rimania (Dies solis) – označujú nedeľu za „deň Slnka“. V starej severštine je nedeľa zasvätená bohyni Sol.

## Referencie

## Iné projekty

WikicitátyCommonsWikislovník* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Nedeľa Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Nedeľa Wikislovník ponúka heslo **Nedeľa**

## Externé odkazy

* Dies Domini - Apoštolský list Jána Pavla II. - Nedeľa - Deň Pána Archivované 2017-02-07 na Wayback Machine
* Nedeľa – Anton Hlinka
# Hodina

O baníckej uhlomernej jednotke pozri *hodina (uhlomerná jednotka).*
**Hodina** (skratka *h*) je časová jednotka rovnajúca sa 60 minútam alebo 3600 sekundám.
Hodina pozostáva zo 60 minút pravdepodobne vďaka Babylončanom, ktorí používali šestdesiatkovú sústavu počítania.

V sústave SI je hodina vedľajšou jednotkou, vymykajúcou sa desiatkovému systému, ale je povolené používať ju z historických dôvodov.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Hodina Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hodina**
# Týždeň

O slovenskom týždenníku pozri *.týždeň.*
**Týždeň** je obdobie siedmich po sebe idúcich dní, počítané najmä od pondelka do nedele. V niektorých krajinách sa týždeň začína nedeľou a nie pondelkom.

Moderný sedemdňový týždeň pochádza od Babylončanov, ktorí ho používali vo svojom kalendári. Ostatné staroveké kultúry mali rôzne dĺžky týždňa, vrátane desaťdňového v Egypte a osemdňového u Etruskov.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikicitáty* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Týždeň Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Týždeň**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Sekunda

O iných významoch výrazu *Sekunda* pozri *Sekunda (rozlišovacia stránka)*.
**Sekunda** je základná fyzikálna jednotka sústavy SI, jednotka času.

1 sekunda je čas trvania 9 192 60 periód elektromagnetického žiarenia, ktoré zodpovedá prechodu medzi dvoma hladinami veľmi jemnej štruktúry základného stavu atómu cézia (133Cs) pri teplote 0 kelvinov (podľa 13. CGPM, 1967–1968).

V bežnom živote sa sekundou rozumie 1/60 minúty alebo 1/3600 hodiny.

Pôvodne sa sekunda definovala ako 1/86400 stredného slnečného dňa.

V astronómii je 1 sekunda definovaná aj ako 1/31556925,9747 tropického roka 1900, január 0 o 12. hodine efemeridového času.

## Pozri aj

* Svetový čas
* Hertz
* Becquerel (jednotka)
* Priestupná sekunda

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Sekunda Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sekunda**
# Minúta

O iných významoch výrazu *Minúta* pozri *Minúta (rozlišovacia stránka)*.
**Minúta** (značka min) je jednotka času rovnajúca sa:

* 1/60 hodiny, čiže 60 sekundám. (Niektoré zriedkavé minúty majú 59 alebo 61 sekúnd, pozri priestupná sekunda.)
* 1/1600 dňa, čiže 54 sekundám. Je známa ako prirodzená minúta na odlíšenie od bežných minút. Predstavuje 1045 Planckových časov.

Hodina pozostáva zo 60 minút pravdepodobne vďaka Babylončanom, ktorí používali šesťdesiatkovú sústavu počítania.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Minúta Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Minúta**
# Západ slnka

Západ Slnka
**Západ slnka** je "miznutie" Slnka za obzor v dôsledku rotácie Zeme okolo svojej osi. Väčšinou je doprevádzaný oparom okolo slnečného kotúča. Čas západu slnka sa počas roka mení (v zime slnko zapadá skôr ako v lete). V užšom zmysle je to len okamih, kedy sa Slnko dolným okrajom dotýka horizontu.[chýba zdroj]

Index lomu svetla vo vzduchu spôsobí, že Slnko sa javí sploštené a o 1/2 stupňa vyššie, ako v skutočnosti je. Pri západe Slnka sa dôsledkom prechodu slnečného svetla cez hrubšiu vrstvu atmosféry mení farba Slnka aj oblohy. Vo chvíli, keď celý slnečný disk zmizne pod horizontom, sa začína súmrak. Zenitová vzdialenosť Slnka v okamihu jeho západu je 90° 30´.[chýba zdroj]

**Čas západu slnka** je okamih, v ktorom stred slnečného kotúča pri západe slnka prechádza vodorovnou rovinou dotýkajúcou sa ideálneho zemského povrchu (t. j. hladiny mora) v mieste pozorovania západu slnka.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Západ slnka**

## Pozri aj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Hviezdny portál Portál slnečná sústava Geovedný portál |

* východ slnka
* východ hviezdy
* západ hviezdy
# Kalendár

**Kalendár** je rozdelenie času do väčších celkov podľa zvolených, spravidla astronomických kritérií súvisiacich s obehom Mesiaca okolo Zeme (mesiac) a Zeme okolo Slnka (rok).

Najstarší známy kalendár vznikol v Egypte v 4. tisícročí pred Kr. V Číne sa vytvorenie kalendára pripisuje cisárovi Fu simu. Mayovia používali špecifický mayský kalendár. V staroveku sa roky často počítali podľa vlády panovníkov. V Grécku sa počítali od prvých olympijských hier, čiže 776 pred Kr. V Ríme sa roky počítali od založenia mesta Rím (*ab urbe condita*), čiže od 753 pred Kr. Pre Arabov je to od roku 622, čiže od Hidžry.

V Európe sa roky počítajú od narodenia Ježiša Krista. Toto počítanie zaviedol mních Dionysius Exiguus okolo roku 532. V roku 1582 sa začal používať gregoriánsky kalendár, predtým sa používal juliánsky kalendár.

## Pozri aj

* Juliánsky dátum
* Liturgický rok
* Babylonský kalendár

## Literatúra

* KOTULOVÁ, Eva: *Kalendář, aneb Kniha o věčnosti a času.* Praha : Svoboda, 1978. 192 s. [populárno-náučná kniha o meraní času u rôznych národov v rozličných historických epochách]
* VALACHOVIČ, Pavol: Rímsky kalendár : Od lunárneho k solárnemu roku. In: Historická revue, roč. XXXI, 2020, č. 3, s. 32 - 36.

## Externé odkazy

* *Domowá pokladnice : kalendář na rok obyčejný ...* Skalica : Daniel Lichard , 1847-1864. 339 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* *Časník : národní česko-slovenský obrázkový kalendář pro všechny stavy na přestupný (obyčejný), 366 (365) dnů mající rok Páně ...* .Vídeň : Lichard , 1855-1857. 320 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* *Kalendár "Tatry" na rok ...* Martin : Tatra banka , 1908-1913, 104 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* *Nová domová pokladnica : kalendár pre slovenských ľud* - Uherská Skalica : Teslík a Neumann, 167 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
# Midtown Manhattan

Midtown Manhattan
Časť panorámy Midtown Manhattanu pri pohľade z Empire State Building smerom na sever za súmraku, 2024
42nd Street v Broadway Theater District
**Midtown Manhattan** je jedna z troch hlavných častí Manhattanu a nachádza sa medzi 14. a 59. ulicou, od rieky Hudson River smerom k rieke East River. Jadro Midtown Manhattanu sa rozkladá medzi 31. a 59. ulicou a medzi Treťou a Deviatou avenue.

Nachádza sa tu mnoho častí vrátane Hell’s Kitchen a Chelsea vo West Side, a Murray Hill, Kips Bay, Turtle Bay a Gramercy v East Side. Niekedy sa rozdeľuje na *Midtown East* a *Midtown West* a často aj *Midtown South*.

Je to nepochybne najrušnejšia obchodná štvrť v Spojených štátoch. Veľká väčšina mrakodrapov mesta, vrátane väčšiny hotelov a obytných domov, sa nachádza práve tu. Pracuje tu viac ako 700 tisíc pracovníkov v kanceláriách, hoteloch a obchodných prevádzkach, pohybuje sa tu množstvo turistov a študentov. Niektoré oblasti, ako napríklad Times Square a Piata Avenue, obsahujú veľké obchodné prevádzky.

Stoja tu svetoznáme komerčné budovy ako Rockefeller Center, Radio City Music Hall a Empire State Building.
# Rotačná perióda

**Rotačná perióda** je doba, za ktorú teleso vykoná jednu rotáciu okolo osi rotácie.

## Rotačné periódy vybraných objektov

|  |  |
| --- | --- |
| Slnko | 24,66 dní (rovník), 35 dní (póly) |
| Merkúr | 58,6462 d (58 d 15,5088 h) |
| Venuša | −243,0185 d |
| Zem | 0,997 268 d (23,9344 h) (86 164 s) |
| Mesiac | 27,321 661 d (synchrónna rotácia) |
| Mars | 1,025 957 d (24,622 962 h) |
| Jupiter | 0,413 538 021 d (9 h 55 min 29,685 s) |
| Saturn | 0,444 009 259 2 d (10 h 39 min 22,400 00 s) |
| Urán | −0,718 333 333 d (17 h 14 min 24,000 00 s) |
| Neptún | 0,671 250 00 d (16 h 6 min 36,000 00 s) |
| Pluto | −6,387 d (6 d 9 h 17,6 min) |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Fyzikálny portál Astronomický portál |
# Rotácia Zeme

**Rotácia Zeme** je otáčanie sa Zeme okolo svojej osi pri súčasnom pohybe okolo Slnka. Rotácia Zeme okolo vlastnej osi vyvoláva odstredivé sily, ich pôsobením vzniká vydutie pri rovníku a sploštenie na póloch. Vplyvom odstredivej sily je na rovníku menšia tiaž než na póloch. Zem sa otočí okolo vlastnej osi raz za 23 hodín 56 minút a 4 sekundy.

Rotácia Zeme spôsobuje, že sa na rovníku pohybujeme rýchlosťou cca 2 000 km/hod a v oblasti strednej Európy je to asi polovica, t. j. 1 000 km/hod. [chýba zdroj]

## Referencie

## Pozri aj

* Pohyby Zeme

## Externé odkazy

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Fyzikálny portál Portál slnečná sústava Geovedný portál |

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.