# Republikánska strana (USA)

|  |
| --- |
| Republikánska strana |
|  |
| Základné informácie |
| Skratka | Rep. |
| Založenie | 20. marec 1854 |
| Predseda | Joe Gruters |
| Ideológie | **Väčšina:** pravicový populizmus konzervativizmus **Frakcie:** kresťanská pravica pravicový libertarianizmus |
| Politické spektrum | pravica |
| Riadiaci orgán | Republican National Committee |
| Líder v Senáte | John Thune |
| Líder v Snemovni rep. | Steve Scalise |
| Medzinárodné organizácie |
| Medzinárodné organizácie | Medzinárodná demokratická únia |
| Ďalšie informácie |
| Mládežnícka organizácia | Young Republicans Teen Age Republicans |
| Študentská organizácia | College Republicans High School Republican National Federation |
| Ženská organizácia | National Federation of Republican Women |
| Sídlo | 310 First Street SE, Washington, D. C., USA |
| Farby |      červená |
| Web | gop.com |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Politický portál |

 |

**Republikánska strana**, neformálne známa ako **Grand Old Party** (**GOP**), je hlavnou konzervatívnou a pravicovou politickou stranou v Spojených štátoch. Vznikla v 50. rokoch 19. storočia ako hlavný rival Demokratickej strany a odvtedy tieto dve strany dominujú americkej politike.

Republikánska strana bola založená v roku 1854 aktivistami proti otroctvu, ktorí sa postavili proti územnému zákonu Kansas-Nebraska Act a rozšíreniu otroctva na ďalšie územia USA. Rýchlo si získala podporu na severe, kde pritiahla bývalých whigov, prívržencov Strany slobodnej pôdy a bývalých podporovateľov hnutia Nič neviem (*Know Nothing*). Zvolenie Abrahama Lincolna za prezidenta Spojených štátov v roku 1860 viedlo k odtrhnutiu južných štátov a vypuknutiu americkej občianskej vojny. Pod vedením Lincolna a kongresu kontrolovaného republikánmi strana viedla úsilie o zachovanie Únie, porážku Konfederácie a zrušenie otroctva. Počas obdobia rekonštrukcie sa republikáni snažili rozšíriť ochranu občianskych práv na oslobodených otrokov, ale koncom 70. rokov 19. storočia strana presunula svoju pozornosť na obchodné záujmy a priemyselnú expanziu. Na konci 19. a začiatku 20. storočia dominovala v národnej politike, presadzovala ochranné clá, rozvoj infraštruktúry a *laissez-faire* hospodársku politiku, pričom sa vyrovnávala s vnútornými rozkolmi medzi progresívnymi a konzervatívnymi frakciami. Podpora strany klesla počas Veľkej hospodárskej krízy v 30. rokoch 20. storočia, kedy koalícia Nového údelu preformovala americkú politiku. Republikáni sa vrátili k národnej moci po voľbách v roku 1952, keď bol zvolený za prezidenta Dwight D. Eisenhower, ktorého umiernený konzervativizmus odzrkadľoval pragmatické prijatie mnohých programov éry Nového údelu.

Po ére občianskych práv sa Republikánska strana uchýlila k južnej stratégii, ktorá oslovila mnohých bielych voličov nespokojných s podporou demokratov pre občianske práva. Zvolenie Ronalda Reagana za prezidenta v roku 1980 preorientovalo národnú politiku a pod vlajkou Republikánskej strany spojilo koalíciu zástancov voľného trhu, sociálnych konzervatívcov a vojnových jastrabov v zahraničnej politike. Od roku 2009 sa strana posunula k pravicovému populizmu, čo vyvrcholilo zvolením Donalda Trumpa v roku 2016, ktorého štýl vedenia a politický program – často označovaný ako trumpizmus – preformulovali identitu strany. V 20. rokoch 21. storočia sa strana posunula smerom k neliberalizmu, pričom od začiatku Trumpovho druhého prezidentského obdobia v roku 2025 vedci zaznamenali v USA úpadok demokracie. Významná časť strany sa začala identifikovať ako bieli nacionalisti. V 21. storočí získava Republikánska strana najväčšiu podporu vo vidieckych oblastiach a menších mestách, pričom časť voličov tvoria aj predmestia mimo veľkých metropol a niektoré stredozápadné mestské aglomerácie. Medzi jej voličmi sa tradične udržiava výrazná opora u bielych mužov naprieč všetkými úrovňami vzdelania vrátane vysokoškolského, evanjelikálnych kresťanov, seniorov a mužov, zatiaľ čo medzi voličmi bez vysokoškolského vzdelania získava strana podporu aj u niektorých etnických menšín.

V ekonomických otázkach si strana od svojho vzniku zachováva prokapitalistický postoj. V súčasnosti podporuje Trumpovu merkantilistickú politiku, vrátane dovozných ciel na všetky krajiny v najvyššej výške na svete, pričom sa stavia proti globalizácii a voľnému obchodu. Podporuje tiež nízke dane z príjmu a dereguláciu, pričom sa stavia proti odborom, verejnému zdravotnému poisteniu a jednotnej zdravotnej starostlivosti. V sociálnych otázkach sa zasadzuje za obmedzenie potratov a podporuje niektoré tvrdé politiky v oblasti boja proti zločinu, ako je trest smrti, ale je rozdelená v otázke zákazu rekreačného užívania drog. Podporuje vlastníctvo strelných zbraní, uvoľnenie obmedzení týkajúcich sa strelných zbraní a je proti právam transrodových osôb. Názory na prisťahovalectvo sa v rámci strany líšia; vo všeobecnosti podporuje obmedzené legálne prisťahovalectvo, ale je silne za tvrdé zásahy proti nelegálnej imigrácii a deportáciu osôb bez trvalého právneho postavenia, ako sú prisťahovalci bez dokladov a osoby s dočasným chráneným štatútom. V zahraničnej politike strana väčšinou podporuje pomoc USA Izraelu, ale je rozdelená v otázke pomoci Ukrajine a zlepšovania vzťahov s Ruskom, pričom vzostup Trumpa posilnil izolacionistické frakcie v zahraničnej politike.

## Republikánski prezidenti

K roku 2021 sa na tomto poste vystriedalo celkovo 19 republikánskych prezidentov.

| # | Meno (dĺžka života) | Portrét | Štát | Začiatok prezidentovania | Koniec prezidentovania | Čas v úrade |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. | Abraham Lincoln (1809 – 1865) |  | Illinois | 4. marec 1861 | 15. apríl 1865 | 4 roky, 42 dní |
| 18. | Ulysses S. Grant (1822 – 1885) |  | Illinois | 4. marec 1869 | 4. marec 1877 | 8 rokov, 0 dní |
| 19. | Rutherford B. Hayes (1822 – 1893) |  | Ohio | 4. marec 1877 | 4. marec 1881 | 4 roky, 0 dní |
| 20. | James A. Garfield (1831 – 1881) |  | Ohio | 4. marec 1881 | 19. september 1881 | 199 dní |
| 21. | Chester A. Arthur (1829 – 1886) |  | New York | 19. september 1881 | 4. marec 1885 | 3 roky, 166 dní |
| 23. | Benjamin Harrison (1833 – 1901) |  | Indiana | 4. marec 1889 | 4. marec 1893 | 4 roky, 0 dní |
| 25. | William McKinley (1843 – 1901) |  | Ohio | 4. marec 1897 | 14. september 1901 | 4 roky, 194 dní |
| 26. | Theodore Roosevelt (1858 – 1919) |  | New York | 14. september 1901 | 4. marec 1909 | 7 rokov, 171 dní |
| 27. | William Howard Taft (1857 – 1930) |  | Ohio | 4. marec 1909 | 4. marec 1913 | 4 roky, 0 dní |
| 29. | Warren G. Harding (1865 – 1923) |  | Ohio | 4. marec 1921 | 2. august 1923 | 2 roky, 151 dní |
| 30. | Calvin Coolidge (1872 – 1933) |  | Massachusetts | 2. august 1923 | 4. marec 1929 | 5 rokov, 214 dní |
| 31. | Herbert Hoover (1874 – 1964) |  | Kalifornia | 4. marec 1929 | 4. marec 1933 | 4 roky, 0 dní |
| 34. | Dwight D. Eisenhower (1890 – 1969) |  | Kansas | 20. január 1953 | 20. január 1961 | 8 rokov, 0 dní |
| 37. | Richard Nixon (1913 – 1994) |  | Kalifornia | 20. január 1969 | 9. august 1974 | 5 rokov, 201 dní |
| 38. | Gerald Ford (1913 – 2006) |  | Michigan | 9. august 1974 | 20. január 1977 | 2 roky, 164 dní |
| 40. | Ronald Reagan (1911 – 2004) |  | Kalifornia | 20. január 1981 | 20. január 1989 | 8 rokov, 0 dní |
| 41. | George H. W. Bush (1924 – 2018) |  | Texas | 20. január 1989 | 20. január 1993 | 4 roky, 0 dní |
| 43. | George W. Bush (narodený 1946) |  | Texas | 20. január 2001 | 20. január 2009 | 8 rokov, 0 dní |
| 45. | Donald Trump (narodený 1946) |  | New York | 20. január 2017 | 20. január 2021 | 4 roky, 0 dní |
| 47. | Florida | 20. január 2025 | *úradujúci* |

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Republikánska strana (USA)**

## Externé odkazy

* Oficiálna stránka (po anglicky)