# Person of the Year

Muž, žena, či myšlienka, ktorá podľa časopisu *Time* „najviac ovplyvnila udalosti v predchádzajúcom roku“.
**Person of the Year** (do roku 1999 **Man of the Year**, resp. **Woman of the Year**; v preklade „Osobnosť roka“) je ocenenie, ktoré každoročne udeľuje americký spravodajský týždenník *Time*. Napriek názvu nemusí ísť o ocenenie muža, ženy či konkrétnej osobnosti. Okrem jednotlivcov môže ísť aj o skupinu osôb, nápad či neživý objekt, ktorý „v dobrom, ale aj v zlom... spôsobil niečo, čo najvýraznejšie ovplyvnilo udalosti uplynulého roka“.

## Pozadie vzniku

Tradícia výberu „Person of the Year“ sa začala v roku 1927. Letec Charles Lindbergh v tomto roku absolvoval svoj historický transatlantický let. Časopis *Time* túto udalosť prehliadol a pilot sa na jeho obálku nedostal. Vedenie redakcie rozhodlo svoje rozpaky napraviť a podať udalosť prostredníctvom titulnej strany obálky prvého januárového čísla v roku 1928 ako príbeh s Lindberghovým vyobrazením a predstaviť ho ako Muža roka.

## Výber

### Nominácia národných lídrov

Od začiatku jeho vzniku bol v zozname aspoň raz takmer každý úradujúci prezident Spojených štátov mužom alebo Osobnosťou roka. Výnimkou boli: Calvin Coolidge, ktorý úradoval v čase prvého vydania, Herbert Hoover, ktorý po ňom nasledoval a Gerald Ford, ktorý bol jediným prezidentom, ktorý nikdy nebol do funkcie prezidenta, či viceprezidenta zvolený. Väčšina z nich bola vyhlásená za Muža, či Osobnosť roka buď v roku, kedy boli zvolení, alebo keď boli vo funkcii. Jediný, kto dostal tento titul pred zvolením, bol osem rokov pred jeho prvými voľbami v roku 1944 ako najvyšší veliteľ spojeneckých inváznych síl Osobnosťou roka Dwight D. Eisenhower. Tento titul získal opäť v roku 1959, kedy bol vo funkcii prezidenta. Prvým zvoleným prezidentom USA s titulom Osobnosť roka bol Franklin D. Roosevelt a je jedinou osobnosťou, ktorá tento titul získala trikrát, najprv ako zvolený prezident v roku 1932 a neskôr ako úradujúci prezident v rokoch 1934 a 1941.

Hlavy štátov alebo predsedovia vlád všetkých krajín, ktoré boli vybrané ako muž, žena, či Osobnosť roka (zoradené v chronologickom poradí podľa názvu krajiny, od najčastejšie vybraných), sú:

| Počet výberov | Úrad | Meno |
| --- | --- | --- |
| 23 (14 jednotlivých lídrov) | Prezident Spojených štátov | Roosevelt, Franklin D.Franklin D. Roosevelt (1932, 1934, 1941); Truman, Harry S.Harry S. Truman (1945, 1948); Eisenhower, Dwight D.Dwight D. Eisenhower (1959); Kennedy, John F.John F. Kennedy (1961); Johnson, Lyndon B.Lyndon B. Johnson (1964, 1967); Nixon, RichardRichard Nixon (1971, 1972); Carter, JimmyJimmy Carter (1976); Reagan, RonaldRonald Reagan (1980, 1983); Bush, George H. W.George H. W. Bush (1990); Clinton, BillBill Clinton (1992, 1998); Bush, George W.George W. Bush (2000, 2004); Obama, BarackBarack Obama (2008, 2012); Trump, DonaldDonald Trump (2016); a Biden, JoeJoe Biden (2020) |
| 6 (4 jednotliví lídri) | Generálny tajomník Komunistickej strany Sovietskeho zväzu | Stalin, Josif VissarionovičJosif Vissarionovič Stalin (1939, 1942); Chruščov, Nikita SergejevičNikita Sergejevič Chruščov (1957); Andropov, Jurij VladimirovičJurij Vladimirovič Andropov (1983); a Gorbačov, Michail SergejevičMichail Sergejevič Gorbačov (1987, 1989) |
| 4 | Spolkový kancelár (Nemecko) | Hitler, AdolfAdolf Hitler (1938); Adenauer, KonradKonrad Adenauer (1953); Brandt, WillyWilly Brandt (1970); a Merkel, AngelaAngela Merkel (2015) |
| 3 | Pápež (Vodca Vatikánskeho štátu) | Ján XXIII. (1962); Ján Pavol II. (1994); a František (2013) |
| 2 (1 líder) | Najvyšší vodca Čínskej ľudovej republiky | Siao-pching, TengTeng Siao-pching (1978, 1985) |
| 2 | Premiér Francúzska | Laval, PierrePierre Laval (1931); a de Gaulle, CharlesCharles de Gaulle (1958) |
| 1 | Premiér Čínskej republiky | , ČankajšekČankajšek  (1937) |
| 1 | Prezident Egypta | as-Sádát, AnwarAnwar as-Sádát (1977) |
| 1 | Habešský cisár | Sillase, HajiläHajilä Sillase (1935) |
| 1 | Premiér Iránu | Mosaddek, MohammadMohammad Mosaddek (1951) |
| 1 | Najvyšší vodca Iránu | Chomejní, Chomejní (1979) |
| 1 | Premiér Izraela | Rabin, JicchakJicchak Rabin (1993) |
| 1 | Prezident Palestínskej národnej samosprávy | Arafát, JásirJásir Arafát (1993) |
| 1 | Prezident Filipín | Aquinová, CorazonCorazon Aquinová (1986) |
| 1 | Prezident Ruskej federácie | Putin, VladimírVladimír Putin (2007) |
| 1 | Kráľ Saudskej Arábie | Fajsal (1974) |
| 1 | Prezident Juhoafrickej republiky | de Klerk, Frederik WillemFrederik Willem de Klerk (1993) |
| 1 | Prezident Ukrajiny | Zelenskyj, Volodymyr OleksandrovyčVolodymyr Oleksandrovyč Zelenskyj (2022) |
| 1 | Predseda vlády Spojeného kráľovstva | Churchill, WinstonWinston Churchill (1940) |
| 1 | Kráľovná Spojeného kráľovstva a ďalších kráľovských spoločenstiev | Alžbeta II. (1952) |

Poznámky
Winston Churchill bol vybraný aj druhýkrát. Bolo to do špeciálneho vydania „Muž polstoročia“ v roku 1949, keď slúžil ako vodca opozície pred svojím druhým premiérskym úradom. Charles de Gaulle bol vybraný pri voľbe prezidenta Francúzska ešte pred formálnym nástupom do úradu. Lech Wałęsa a Nelson Mandela boli vybraní tiež ešte pred zvolením za prezidenta Poľska a prezidenta Juhoafrickej republiky

### Nominácia žien

Pred rokom 1999 tento titul získali štyri ženy: tri ako „Žena roka“ – Wallis Simpsonová (1936), kráľovná Alžbeta II. (1952) a Corazon Aquinová (1986) – a jedna žena v roku 1937 ako „Muž a manželka roka“, Soong Mei-ling, spolu so svojím manželom, generálom Čankajškom.

„Americké ženy“ boli titulom uznané ako skupina v roku 1975. Muži aj ženy spolu boli uznaní napríklad ako „Maďarskí bojovníci za slobodu“ (1956), „Vedci USA“ (1960), „The Dediči“ (1966), „Stredo-američania“ (1969), „Ozbrojené sily Spojených štátov“ (1950 a 2003), You (prispievatelia WWW v r. 2006), Demonštranti (2011) a Bojovníkom s Ebolou (2014). V časopise titul bol stále „Muž roka“ pre edície „Maďarských bojovníkov za slobodu“ z roku 1956 a v roku 1966 pre „Dedičov“ v ktorých obe titulky zobrazovali ženu stojacu za mužom a „Muži roka“. vo vydaní z roku 1960 „Vedci USA“, ktoré na svojej obálke obsahovalo výlučne mužov. Až vo vydaní „Stredo-američanov“ z roku 1969 tento názov bol zmenený na „Muža a ženu roka“.

V roku 1999 sa titul zmenil na neutrálnu „Osobnosť roka“. Prvý tento titul dostal Jeff Bezos zo spoločnosti Amazon.com. K ženám, ktoré boli po premenovaní titulu na „Osobnosť roka“ patria „Whistlebloweri“: Cynthia Cooperová, Coleen Rowleyová a Sherron Watkinsová (r. 2002), Melinda Gatesová spolu s Billom Gatesom a spevákom Bonom Voxom (r. 2005), Angela Merkelová (r. 2015), „Tí, ktorí prelomili mlčanie“ (r. 2017), Greta Thunbergová (r. 2019) a Kamala Harrisová spolu s Joeom Bidenom v roku 2020. V roku 2020, v rámci osláv Medzinárodného dňa žien, redaktori časopisu *Time* vydali 89 nových obálok časopisov, z ktorých každá zobrazuje okrem 11 už dovtedy vybraných, aj ženy ako náprotivky k Mužom roka, ktorí boli vybraní v priebehu minulého storočia.

### Nominácia skupín, alebo neživých predmetov

Napriek názvu sa na titul nenominujú len jednotlivci. Do špeciálneho koncoročného čísla boli vybrané aj dvojice ľudí, ako sú manželské páry a politickí oponenti, spoločenské triedy ľudí a aj neživé predmety..

**Viaceré nominované osoby Čankajšek, prezident Číny a jeho manželka Sung Mej-ling (1937)
* William Anders, Frank Borman, a Jim Lovell, posádka vesmírnej lode Apollo 8 (1968)
* Richard Nixon a Henry Kissinger, politickí spojenci (1972)
* Ronald Reagan a Jurij Andropov, súperi počas Studenej vojny (1983)
* Nelson Mandela a F. W. de Klerk; Jásir Arafát a Jicchak Rabin, politickí lídri vedúci mierové rokovania (1993)
* Bill Clinton a americký právnik a sudca Ken Starr, kľúčové postavy Clintonovho impeachmentu (1998)
* Cynthia Cooperová, Coleen Rowleyová, a Sherron Watkinsová, za pomoc pri odhaľovaní nezákonných konaní (whistleblowers, 2002)
* Bill Gates, Melinda Gatesová, a Bono Vox, za filantropiu (2005)
* Joe Biden a Kamala Harrisová, Aktuálne zvolený americký prezident a viceprezidentka (2020)

**Triedy nekonkrétnych ľudí Ozbrojené sily Spojených štátov amerických (1950 a 2003)
* Maďarskí bojovníci za slobodu (1956)
* Vedci USA (1960)
* Generácia Baby boomers/ Dediči (1966)
* Stredo-američania (1969)
* Americké ženy (1975)
* You (2006)
* Demonštranti/ Arabská jar, Španielska revolúcia, čílske študentské demonštrácie, protesty proti úsporným opatreniam v Grécku, protesty proti korupcii v Indii, protesty v Rusku a mnoho ďalších (2011)
* Bojovníci s Ebolou (2014)
* „Tí, ktorí prelomili mlčanie“ (2017)
* „Strážcovia“ (2018)

**Neživé predmety Počítač (stroj roka, 1982)
* Ohrozená Zem (Planéta roka, 1988)

**Abstraktné pojmy Duch Ukrajiny (2022)

### Špeciálne nominácie

V roku 1949 bol Winston Churchill menovaný za Muža prvej polovici 20. storočia, a posledné číslo časopisu *Time* z roku 1989 označilo Michaila Gorbačova za „Muža dekády“. Číslo časopisu z 31. decembra 1999 označilo Alberta Einsteina za „Osobnosť storočia“. Franklin D. Roosevelt a Mahátma Gándhí boli vybraní na druhom mieste. Vo vydaní z dňa 31. decembra okrem Einsteina boli nominované aj osobnosti pre každé storočie z 2. tisícročia: Viliam Dobyvateľ pre 11. storočie, Saladin pre 12. storočie, Džingischán pre 13. storočie, Giotto pre 14. storočie, Johann Gutenberg pre 15. storočie, Alžbeta I. pre 16. storočie, Isaac Newton pre 17. storočie, Thomas Jefferson pre 18. storočie a Thomas Edison pre 19. storočie.

### Kontroverzné nominácie

Na základe mnohých predchádzajúcich výberov z obdivuhodných ľudí sa, napriek častým vyhláseniam časopisu o opaku, toto označenie často považuje za poctu a hovorí sa o ňom ako o ocenení alebo cene. Pritom časopis *Time* upozorňuje, že aj kontroverzné postavy ako Adolf Hitler (1938), Josif Stalin (1939 a 1942), Nikita Chruščov (1957) a Ajatolláh Chomejní (1979) titul získali za udalosti, na ktoré vo svojej dobe počas rokov významný vplyv mali. V dôsledku odporu, ktorý sa dostal voči časopisu od amerického publika za vymenovanie Chomejního Mužom roka v roku 1979, sa z komerčných dôvodov jeho redaktori odvtedy rozhodli vyhýbať používaniu v Spojených štátoch kontroverzných osôb. Je to preto, lebo sa obávajú zníženia predaja, či príjmov z reklám.

Napríklad Osobnosťou roka 2001, bezprostredne po útokoch z 11. septembra, sa stal Rudy Giuliani, ktorý v tom čase pôsobil ako starosta New Yorku. Určené pravidlá pre výber jednotlivca alebo skupiny jednotlivcov, ktorí mali najväčší vplyv na udalosti toho roka, pritom za najpravdepodobnejšiu osobnosť určovali Usámu bin Ládina. Giulianiho vybrali, aby symbolizoval americkú reakciu na útoky. Rovnako to bolo, keď bol Albert Einstein bol vybraný za Osobnosť storočia. Reprezentoval storočie vedeckého bádania a zázrakov. Bolo to namiesto Adolfa Hitlera, ktorý by bol podľa pravidiel pravdepodobne silnejším kandidátom. Výber bol v konečnom dôsledku založený na tom, ako to časopis opisuje „v koho verili, že má silnejší vplyv na históriu a kto najviac reprezentoval rok, či storočie“.

## Osobnosti roka

| Rok | Obrázok | Výber | Roky života | Poznámky | Spolunominovaní |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1927 |  | Lindbergh, CharlesCharles Lindbergh | 1902–1974 | Lindbergh sa stal v roku 1927 prvým človekom, ktorý naraz bez zastávky lietadlom preletel Atlantik z New Yorku do Paríža. |  |
| 1928 |  | Chrysler, WalterWalter Chrysler | 1875–1940 | V roku 1928 Chrysler dosiahol fúziu Chrysler Corporation s Dodge a zahájil stavbu mrakodrapu Chrysler Building. |
| 1929 |  | Young, Owen D.Owen D. Young | 1874–1962 | Young, vtedajší predseda General Electric, viedol komisiu, ktorá v roku 1929 vydala návrh úpravy reparácií Nemecka po prvej svetovej vojne, známy ako Youngov plán. |
| 1930 |  | Móhandás Karamčand Gándhí Móhandás Karamčand Gándhí | 1869–1948 | Gándhí bol vodcom hnutia za nezávislosť Indie. V roku 1930 viedol tzv.Soľný pochod, 240-míľový (386 km) pochod na protest proti uvaleniu dane za soľ v Britskej Indii. |
| 1931 |  | Laval, PierrePierre Laval | 1883–1945 | Laval bol premiérom Francúzska v roku 1931. V Amerike na prezidenta Hoovera aj na verejnosť zapôsobil dočasným zmrazením platieb dlhu po prvej svetovej vojne a časopis *Time* ho menoval mužom roka. |
| 1932 |  | Roosevelt, Franklin D.Franklin D. Roosevelt | 1882–1945 | Roosevelt v prezidentských voľbách roku 1932 s veľkou prevahou zvíťazil nad Herbertom Hooverom. |
| 1933 |  | Johnson, Hugh S.Hugh S. Johnson | 1882–1942 | Johnson viedol úrad National Recovery Administration, ktorý bol prezidentom Franklinom D. Rooseveltom poverený, aby koordinoval boj proti hospodárskej kríze. |
| 1934 |  | Roosevelt, Franklin D.Franklin D. Roosevelt (2) | 1882–1945 | Roosevelt bol v rokoch 1933 až 1945 prezidentom Spojených štátov. |
| 1935 |  | Selassie, HaileHaile Selassie | 1892–1975 | Selassie bol habešský cisár (dnešná Etiópia) v roku 1935, keď talianska armáda napadla túto krajinu a začala sa druhá taliansko-etiópska vojna. |
| 1936 |  | Simpsonová, WallisWallis Simpsonová | 1896–1986 | Wallis Simpsonová sa preslávila svojím sobášom s britským vojvodom z Windsoru, predtým kráľom Eduardom VIII., ktorého očarila natoľko, že kvôli nej dňa 11. decembra 1936 abdikoval. |
| 1937 |  | , ČankajšekČankajšek  | 1887–1975 | Čankajšek vládol v Číne v roku 1937 počas druhej čínsko-japonskej vojny. |
|  | Mej-ling, SungSung Mej-ling | 1898–2003 | Sung bola od roku 1927 až do jeho smrti v roku 1975 Čankajškovou manželkou. Dostala od časopisu *Time* titul „Madame Čankajšek“ a bola uznaná spolu s manželom ako Osobnosti roka - „Man & Wife of the Year“ (*Manžel a manželka roka*). |
| 1938 |  | Hitler, AdolfAdolf Hitler | 1889–1945 | Hitler, ako nemecký kancelár, dohliadal po Anšluse a Mníchovskej dohode na zjednotenie Nemecka s Rakúskom a so Sudetmi. |
| 1939 |  | Stalin, Josif VissarionovičJosif Vissarionovič Stalin | 1878–1953 | Stalin bol generálnym tajomníkom Komunistickej strany, čo znamená *de facto* lídrom Sovietskeho zväzu. Pred napadnutím Poľska mal hlavnú zásluhu na dohode o neútočení s Nemeckom. |
| 1940 |  | Churchill, WinstonWinston Churchill | 1874–1965 | Churchill bol premiérom Spojeného kráľovstva v roku 1940, keď došlo k evakuácii z dunkerquského obkľúčenia a bitke o Britániu. |
| 1941 |  | Roosevelt, Franklin D.Franklin D. Roosevelt (3) | 1882–1945 | Roosevelt bol prezidentom Spojených štátov v roku 1941 keď sa konal útok na Pearl Harbor, podpisoval za Spojené štáty vyhlásenie vojny Japonsku a rozhodol, že USA vstúpia do druhej svetovej vojny. Pôvodne bola vydavateľmi za „cicavca roka“ vymenovaná animovaná postavička Dumbo, no tesne pred jej zverejnením po útoku na Pearl Harbor zmenili „Osobnosť roka“ na prezidenta Roosevelta. |
| 1942 |  | Stalin, Josif VissarionovičJosif Vissarionovič Stalin (2) | 1878–1953 | Vodca Sovietskeho zväzu. Viedol prelomovú bitku o Stalingrad (1942–1943). |
| 1943 |  | Marshall, George C.George C. Marshall | 1880–1959 | Veliteľ štábu armády Spojených štátov, generál Marshall, bol kľúčovou osobnosťou v organizovaní bojových akcií USA v druhej svetovej vojne. |
| 1944 |  | Eisenhower, Dwight D.Dwight D. Eisenhower | 1890–1969 | Generál Eisenhower bol v roku 1944 počas Operácie Overlord veliteľom spojeneckých expedičných síl v Európe. |
| 1945 |  | Truman, Harry S.Harry S. Truman | 1884–1972 | Harry Truman sa stal prezidentom Spojených štátov v roku 1945 po smrti Franklin D. Roosevelta a povolil atómové bombardovanie Hirošimy a Nagasaki. |
| 1946 |  | Byrnes, James F.James F. Byrnes | 1879–1972 | V roku 1946 bol Byrnes ministrom zahraničných vecí USA. V tom čase prebehla Iránska kríza, v ktorej zaujal nekompromisný postoj v opozícii voči Stalinovi. Jeho prejav zahájil Morgenthauov plán, ktorý predložil koncepciu o budúcej povojnovej podobe okupácie Nemecka. |
| 1947 |  | Marshall, George C.George C. Marshall (2) | 1880–1959 | Minister zahraničných vecí Spojených štátov amerických v roku 1947, George Marshall, bol architektom Marshallovho plánu. |
| 1948 |  | Truman, Harry S.Harry S. Truman (2) | 1884–1972 | Harry Truman bol v roku 1948 znovuzvolený za prezidenta Spojených štátov. Jeho víťazstvo bolo považované za najväčšie volebné prekvapenie americkej histórie. |
| 1949 |  | Churchill, WinstonWinston Churchill (2) | 1874–1965 | Vyhlásený za „muža prvej polovice storočia“. Winston Churchill viedol Britániu a jej spojencov k víťazstvu v druhej svetovej vojne. V roku 1949 bol Churchill vodcom opozície. |
| 1950 |  | Americkí vojaci Ozbrojené sily Spojených štátov amerických |  | Americkí vojaci, zapojení do Kórejskej vojny (1950–1953). |
| 1951 |  | Mosaddek, MohammadMohammad Mosaddek | 1882–1967 | V roku 1951 bol Mosaddek zvolený za premiéra Iránu a vyhnal západné ropné spoločnosti, čím spôsobil vznik Iránskej krízy |
| 1952 |  | Alžbeta II. Alžbeta II. | Narodený v roku 1926 | Po smrti svojho otca, kráľa Juraja VI., v roku 1952, zasadla Alžbeta II. na trón Spojeného kráľovstva. |
| 1953 |  | Adenauer, KonradKonrad Adenauer | 1876–1967 | V roku 1953 sa Konrad Adenauer stal kancelárom Západného Nemecka. |
| 1954 |  | Dulles, John FosterJohn Foster Dulles | 1888–1959 | Ako minister zahraničných vecí Spojených štátov bol John Dulles v roku 1954 architektom spojeneckého paktu SEATO. |
| 1955 |  | Curtice, HarlowHarlow Curtice | 1893–1962 | Curtice bol medzi rokmi 1953 až 1958 prezidentom firmy General Motors (GM). V roku 1955 táto firma predala päť miliónov vozidiel a stala sa prvou korporáciou, ktorá zarobila v jednom roku jednu miliardu dolárov. |
| 1956 |  | Maďarsko Maďarskí bojovníci za slobodu |  | Toto menovanie bolo uznaním maďarským revolucionárom, ktorí padli v povstaní roku 1956. |
| 1957 |  | Chruščov, Nikita SergejevičNikita Sergejevič Chruščov | 1894–1971 | V roku 1957 si Chruščov upevnil svoje vedenie Sovietskeho zväzu po tom, ako prekonal sprisahanie, ktoré ho malo dostať z prezídia a vypustením družice Sputnik 1 doviedol Sovietsky zväz k vesmírnym pretekom. |
| 1958 |  | de Gaulle, CharlesCharles de Gaulle | 1890–1970 | De Gaulle počas alžírskej krízy v tomto roku ako predseda Ústavnej rady poveril Michela Debrého (budúci predseda vlády), aby pripravil projekt ústavy piatej republiky. V decembri toho istého roku sa po zvolení stal jej prezidentom. |
| 1959 |  | Eisenhower, Dwight D.Dwight D. Eisenhower (2) | 1890–1969 | Dwight Eisenhower bol prezidentom Spojených štátov medzi rokmi 1953 až 1961. |
| 1960 |  | Vedci USA Vedci USA |  | Reprezentovali ich George Beadle, Charles Draper, John Enders, Donald A. Glaser, Joshua Lederberg, Willard Libby, Linus Pauling, Edward Purcell, Isidor Rabi, Emilio Segrè, William Shockley, Edward Teller, Charles Townes, James Van Allen a Robert Woodward. |
| 1961 |  | Kennedy, John F.John F. Kennedy | 1917–1963 | John F. Kennedy bol inaugurovaný do funkcie prezidenta USA v roku 1961. Po nej nasledovala nevydarená invázia na Kube. |
| 1962 |  | pápež Ján XXIII. | 1881–1963 | Ján XXIII. bol medzi rokmi 1958 až 1963 hlavou rímskokatolíckej cirkvi. V roku 1962 bol sprostredkovateľom a ráznym postojom stál za odvrátením hrozby nukleárnej vojny. V tomto istom roku zvolal aj Druhý vatikánsky koncil. |
| 1963 |  | King, Jr., Martin LutherMartin Luther King, Jr. | 1929–1968 | Líder afroamerického hnutia za občianske práva Martin Luther King povedal v tomto roku svoje slávne slová „I Have a Dream“ („*Mám sen")*. |
| 1964 |  | Johnson, Lyndon B.Lyndon B. Johnson | 1908–1973 | Johnson bol právoplatne zvolený za prezidenta USA v roku 1964. Bolo to pred oficiálnym vyhlásením Zákona o občianskych právach z roku 1964 a deklaráciou o boji proti chudobe. Zároveň v tomto roku eskalovala vojenská účasť USA vo vojne vo Vietname. |
| 1965 |  | Westmoreland, WilliamWilliam Westmoreland | 1914–2005 | Generál Westmoreland bol vo vietnamskej vojne veliteľoom vojenských síl Spojených štátov. |
| 1966 |  | Dediči Dediči |  | Ocenenie dostala generácia mužov a žien, ktorí mali 25 rokov a menej (dnes nazývaní aj ako „Generácia Baby boomers“). |
| 1967 |  | Johnson, Lyndon B.Lyndon B. Johnson (2) | 1908–1973 | Lyndon B. Johnson bol prezidentom Spojených štátov medzi rokmi 1963 až 1969. |
| 1968 |  | Apollo Astronauti z misie Apollo 8 |  | Posádka misie Apollo 8 (William Anders, Frank Borman a Jim Lovell) bola prvá, ktorá prekonala obežnú dráhu Zeme a dňa 24. decembra 1968 prvýkrát uskutočnila oblet Mesiaca. Týmto činom pripravila podmienky pre prvé pristátie ľudskej posádky na Mesiaci (1969). |
| 1969 |  | Američania Stredo-američania |  | Označovaní aj ako mlčiaca väčšina (silent majority). |
| 1970 |  | Brandt, WillyWilly Brandt | 1913–1992 | Ako štvrtý kancelár Západného Nemecka bol Willy Brandt uznávaný za jeho prístup k normalizácii vzťahov vtedajšieho východného a západného bloku. |
| 1971 |  | Nixon, RichardRichard Nixon | 1913–1994 | Richard Nixon bol medzi rokmi 1969 až 1974 prezidentom Spojených štátov. |
| 1972 |  | Nixon, RichardRichard Nixon (2) | 1913–1994 | Nixon ako prvý prezident USA v roku 1972 navštívil Čínu. So Sovietskym zväzom podpísal zmluvu o obmedzení strategických zbraní SALT I. Následne absolvoval prezidentské voľby, v ktorých získal najvyššie volebné víťazstvo v histórii USA. |
|  | Kissinger, HenryHenry Kissinger | Narodený v roku 1923 | Nixonov poradca pre národnú bezpečnosť, Henry Kissinger, sa v roku 1972 spolu s prezidentom zúčastnil cesty do Číny. |
| 1973 |  | Sirica, JohnJohn Sirica | 1904–1992 | V roku 1973 predseda Súdu prislúchajúceho pre dištrikt hlavného mesta USA (District of Columbia), John Sirica, požiadal prezidenta Nixona, aby odovzdal nahrávky konverzácií Bieleho domu, súvisiacich s aférou Watergate. |
| 1974 |  | Faisal Kráľ Faisal | 1906–1975 | Faisal, kráľ Saudskej Arábie, bol uznávaný pre jeho prístup počas ropnej krízy v rokoch 1973–1974, ktorá vznikla pre okolnosti týkajúce sa Jomkipurskej vojny. |
| 1975 |  | Americké ženy Americké ženy |  | Reprezentujú ich predstaviteľky amerického feministického hnutia Susan Brownmillerová, Kathleen Byerlyová, Alison Cheeková, Jill Conwayová, Betty Fordová, Ella Grassová, Carla Hillsová, Barbara Jordanová, Billie Jean Kingová, Carol Suttonová, Susie Sharpová a Addie Wyattová. |
| 1976 |  | Carter, JimmyJimmy Carter | Narodený v roku 1924 | V roku 1976 v prezidentských voľbách v Spojených štátoch porazil úradujúcu hlavu štátu Geralda Forda. |
| 1977 |  | Sadat, AnwarAnwar Sadat | 1918–1981 | Anwar Sadat bol prvý arabský líder, ktorý ako prezident Egypta v roku 1977 odcestoval do Izraela, aby rokoval o normalizácii egyptsko-izraelských vzťahov. |
| 1978 |  | Siao-pching, TengTeng Siao-pching | 1904–1997 | Teng Siao-pching zbavil moci Chua Kuo-fenga a *de facto* ako hlavný vodca prevzal v roku 1978 kontrolu nad Čínou. |
| 1979 |  | Chomejní Ajatolláh Chomejní | 1902–1989 | Ajatolláh Chomejní v roku 1979 ako Najvyšší duchovný vodca Iránu viedol Iránsku revolúciu. |
| 1980 |  | Reagan, RonaldRonald Reagan | 1911–2004 | Ronald Reagan bol v roku 1980 drvivou väčšinou zvolený za 40. prezidenta Spojených štátov amerických. |
| 1981 |  | Wałęsa, LechLech Wałęsa | Narodený v roku 1943 | Predák poľskej odborovej organizácie Solidarita, Lech Wałęsa, bol až do jeho uväznenia a vyhlásenia stanného práva (december 1981) jedným z architektov Augustových dohôd medzi vládou a opozíciou. |
| 1982 |  | Počítač Počítač |  | Označený ako „stroj roka“. Osobný počítač ohlásil úsvit informačného veku. |
| 1983 |  | Reagan, RonaldRonald Reagan (2) | 1911–2004 | Reagan, ako prezident Spojených štátov, zorganizoval v roku 1983 inváziu na Grenadu a presadzoval tzv. Strategickú obrannú iniciatívu. |
|  | Andropov, Jurij VladimirovičJurij Vladimirovič Andropov | 1914–1984 | Sovietsky líder Jurij Andropov bol silným kritikom Strategickej obrannej iniciatívy. V auguste 1983 bol hospitalizovaný a v roku 1984 zomrel. |
| 1984 |  | Ueberroth, PeterPeter Ueberroth | Narodený v roku 1937 | Peter Ueberroth bol poverený vedením organizácie Letných olympijských hier 1984 v Los Angeles, ktoré boli bojkotované štrnástimi krajinami vtedajšieho východného bloku. |
| 1985 |  | Siao-pching, TengTeng Siao-pching (2) | 1904–1997 | Vodca Číny Teng Siao-pching dostal uznanie za "rozsiahle ekonomické reformy, ktoré zmenili ortodoxný marxizmus". |
| 1986 |  | Aquinová, CorazonCorazon Aquinová | 1933–2009 | Corazon Aquinová v roku 1986 viedla revolúciu na Filipínach, ktorá zvrhla prezidenta Ferdinanda Marcosa a nastolila v štáte demokraciu. |
| 1987 |  | Gorbačov, Michail SergejevičMichail Sergejevič Gorbačov | Narodený v roku 1931 | Pod jeho vedením sa v roku 1987 začala v Sovietskom zväze reformná politika prestavby (perestrojka) a otvorenosti (glasnosť). |
| 1988 |  | Ohrozenie Ohrozenie Zeme |  | „Planéta roka," zahrňujúca aspekt zosobňujúci Matku prírodu. |
| 1989 |  | Gorbačov, Michail SergejevičMichail Sergejevič Gorbačov (2) | Narodený v roku 1931 | Bol uznaný za „muža desaťročia“. Gorbačov v roku 1989 dosiahol prvé slobodné voľby v Sovietskom zväze, ktoré sa konali ešte pred rozpadom východného bloku |
| 1990 |  | Bush, George H. W.George H. W. Bush | Narodený v roku 1924 | Prezident Spojených štátov, George H. W. Bush, bol zodpovedný za účasť USA na druhej vojne v Perzskom zálive (1990–1991). |
| 1991 |  | Turner, TedTed Turner | Narodený v roku 1938 | Zakladateľ káblovej televíznej spoločnosti CNN. |
| 1992 |  | Clinton, BillBill Clinton | Narodený v roku 1946 | Bill Clinton sa v roku 1992 stal prezidentom Spojených štátov. |
| 1993 |  | Mierotvorcovia Mierotvorcovia |  | Reprezentovali ich Jásir Arafát, F. W. de Klerk, Nelson Mandela a Jicchak Rabin. De Klerk, prezident Juhoafrickej republiky, dohliadal v roku 1990 na prepustenie Nelsona Mandelu. Spoločne v krajine ukončili nadvládu systému apartheidu. Predseda Palestínskej národnej samosprávy, Jásir Arafat, a premiér Izraela, Jicchak Rabin, podpísali v roku 1993 Mierovú dohodu z Osla, prvú priamu dohodu medzi palestínskymi a izraelskými orgánmi. |
| 1994 |  | Pápež Ján Pavol II. | 1920–2005 | Ján Pavol II. bol medzi rokmi 1978 až 2005 hlavou rímskokatolíckej cirkvi. |
| 1995 |  | Gingrich, NewtNewt Gingrich | Narodený v roku 1943 | Newt Gingrich bol lídrom tzv. Republikánskej revolúcie v USA, kedy Republikánska strana získala väčšinu v Snemovni reprezentantov, v Senáte a väčšinu guvernérov štátov USA. Gingrich sa vďaka tomu stal predsedom Snemovne reprezentantov Spojených štátov amerických. |
| 1996 |  | Ho, DavidDavid Ho | Narodený v roku 1952 | David Ho je taiwansko-americký biológ známy svojimi výsledkami v oblasti porozumenia nákaze vírusom HIV a liečby AIDS. |
| 1997 |  | Grove, AndrewAndrew Grove | 1936–2016 | Americký podnikateľ, inžinier a spisovateľ maďarského pôvodu Andrew Grove viedol firmu Intel a stal sa jedným z priekopníkov polovodičovej technológie. |
| 1998 |  | Clinton, BillBill Clinton (2) | Narodený v roku 1946 | Prezident USA Bill Clinton bol v roku 1998 po afére s Monicou Lewinsky obžalovaný. Senát ho nakoniec zbavil obvinenia. |
|  | Starr, KenKen Starr | Narodený v roku 1946 | Ken Starr sa preslávil vyšetrovaním afér spojených s vládou Billa Clintona. Na základe jeho správy (Starrova správa, po anglicky *Starr report*) bola otvorená možnosť rokovať o odvolaní Clintona z funkcie prezidenta (*tzv. impeachment*) a Clinton stratil na päť rokov právnickú licenciu. |
| 1999 |  | Bezos, JeffJeff Bezos | Narodený v roku 1964 | Jeff Bezos je zakladateľ a výkonný riaditeľ Amazon.com. |
| 2000 |  | Bush, George W.George W. Bush | Narodený v roku 1946 | V roku 2000 bol George W. Bush tesným počtom hlasov (0,01%) zvolený za prezidenta Spojených štátov. |
| 2001 |  | Giuliani, RudyRudy Giuliani | Narodený v roku 1944 | Rudy Giuliani bol starostom New Yorku v čase koordinovaných teroristických útokov, ktoré sa udiali v USA v utorok 11. septembra 2001. |
| 2002 |  | Whistleblowers Whistlebloweri |  | Reprezentujú ich Cynthia Cooperová, Coleen Rowleyová a Sherron Watkinsová. Watkinsová odkryla v roku 2001 účtovné nezrovnalosti vo finančných správach firmy Enron a usvedčila ich v nasledujúcom roku pre Kongresom. Hodnota akcií spoločnosti, do ktorých investovali tisíce ľudí, spadla z 90 dolárov na 50 centov. V roku 2002 Cynthia Cooperová odhalila vo WorldCome (v tom čase v USA rekordnú) defraudáciu vo výške 3,8 miliardy dolárov. V roku 2002 agentka FBI Coleen Rowleyová vypovedala o nesprávnom zaobchádzaní s informáciami vzťahujúcimi sa na útoky z 11. septembra 2001. |
| 2003 |  | Americkí vojaci Ozbrojené sily Spojených štátov amerických (2) |  | Reprezentuje vojakov armády USA na celom svete, špeciálne v irackej vojne (2003–2011). |
| 2004 |  | Bush, George W.George W. Bush (2) | Narodený v roku 1946 | V roku 2004 bol George W. Bush znovuzvolený za prezidenta USA. Bol iniciátorom Tretej vojny v Perzskom zálive. |
| 2005 |   | Dobrí samaritáni Dobrí samaritáni |  | Reprezentujú ich Bono, Bill Gates a Melinda Gatesová. Bono, filantrop a člen rockovej skupiny U2 sa v roku 2005 zaslúžil o akciu Live 8. Bill Gates, zakladateľ Microsoftu a vtedajší najbohatší človek sveta a jeho manželka Melinda založili filantropickú organizáciu Bill & Melinda Gates Foundation. |
| 2006 |  | You You |  | Reprezentuje individuálnych prispievateľov obsahu, ktorí tvoria World Wide Web. |
štyria kandidáti[rozbaľ]
* Mahmúd Ahmadínežád
* Chu Ťin-tchao
* Kim Čong-il
* James Baker
 |
| 2007 |  | Putin, VladimírVladimír Putin | Narodený v roku 1952 | Prezident Ruskej federácie. |
štyria kandidáti[rozbaľ]
* Al Gore
* Joanne Rowlingová
* Chu Ťin-tchao
* David Petraeus
 |
| 2008 |  | Obama, BarackBarack Obama | Narodený v roku 1961 | V roku 2008 Barack Obama vyhral voľby a v januári nasledujúceho roka sa stal prvým afro-americkým prezidentom Spojených štátov. |
štyria kandidáti[rozbaľ]
* Henry Paulson
* Nicolas Sarkozy
* Sarah Palinová
* Zhang Yimou
 |
| 2009 |  | Bernanke, BenBen Bernanke | Narodený v roku 1953 | Predseda Federálneho rezervného systému počas ekonomickej krízy od roku 2007. |
štyria kandidáti[rozbaľ]
* Stanley McChrystal
* Čínsky pracujúci
* Nancy Pelosiová
* Usain Bolt
 |
| 2010 |  | Zuckerberg, MarkMark Zuckerberg | Narodený v roku 1984 | Zakladateľ sociálne siete Facebook. |
štyria kandidáti[rozbaľ]
* The Tea Party
* Hámid Karzaj
* Julian Assange
* The Chilean Miners
 |
| 2011 |  | Demonštranti Demonštranti |  | Reprezentuje celosvetové protestné hnutia, ako boli napríklad: Arabská jar, Španielska revolúcia, ako aj čílske študentské demonštrácie v rokoch 2011–12, protiúsporné protesty v Grécku (2010–2011), protikorupčné protesty v Indii(2010-2011), Ruské protesty (2011) a mnoho ďalších. |
štyria kandidáti[rozbaľ]
* William McRaven
* Ai Weiwei
* Paul Ryan
* Kate Middletonová
 |
| 2012 |  | Obama, BarackBarack Obama (2) | Narodený v roku 1961 | V roku 2012 bol Barack Obama znovuzvolený za prezidenta Spojených štátov. |
ôsmi kandidáti[rozbaľ]
* Marissa Mayer
* Mohammed Morsi
* Undocumented Americans
* Bill Clinton a Hillary Clintonová
* Malála Júsufzajová
* Tim Cook
* Higgsov bozón
* Fabiola Gianotti
 |
| 2013 |  | František Pápež František | Narodený v roku 1936 | V roku 2013 zvolený pápež rímskokatolíckej cirkvi. Nastúpil po rezignácii pápeža Benedikta XVI. |
deviati kandidáti[rozbaľ]
* Baššár al-Asad
* Jeff Bezos
* Ted Cruz
* Miley Cyrusová
* Barack Obama
* Hassan Rouhani
* Kathleen Sebelius
* Edward Snowden
* Edith Windsor
 |
| 2014 |  | Ebola Bojovníci s Ebolou |  | Vzťahuje sa na zdravotníkov, ktorí bojovali chorobou vyvolanou vírusom Ebola počas jej epidémie v roku 2014. Patria k nim nielen lekári a sestry, ale aj zdravotníci, sanitári a všetci, ktorí pochovávali obete.
V tíme boli medzi inými doktor Jerry Brown, riaditeľ nemocnice v Monrovii (Libéria), Dr. Kent Brantly, prvý Američan nakazený týmto vírusom, americká zdravotníčka Ella Watson-Strykerová z humanitárnej organizácie Lekári bez hraníc, vedúci ambumlancie Foday Gallah z Monrovie, ktorý prežil nakazenie Ebolou, či Salome Karmah, študujúca zdravotná sestra z Libérie, ktorej rodičia umreli na Ebolu a mnoho ďalších. |
siedmi kandidáti[rozbaľ]
* The Ferguson protesters
* Vladimír Putin
* Taylor Swiftová
* Jack Ma
* Tim Cook
* Masoud Barzani
* Roger Goodell
 |
| 2015 |  | Merkelová, AngelaAngela Merkelová | Narodená v roku 1954 | Nemecká spolková kancelárka Angela Merkelová (od r. 2005) dostala uznanie pre účasť na riešení gréckych dlhov a migračnej krízy v Európe. |
siedmi kandidáti[rozbaľ]
* Abu Bakr al-Baghdadi
* Black Lives Matter activists
* Caitlyn Jenner
* Travis Kalanick
* Vladimir Putin
* Hassan Rouhani
* Donald Trump
 |
| 2016 |  | Trump, DonaldDonald Trump | Narodený v roku 1946 | V roku 2016 Donald Trump zvíťazil vo voľbách prezidenta Spojených štátov. Je prvým občanom, ktorý získal prezidentský úrad v USA bez toho, aby mal nejaké vojenské či politické korene. |
siedmi kandidáti[rozbaľ]
* Simone Biles
* Hillary Clintonová
* pionieri technológie CRISPR
* Recep Tayyip Erdoğan
* Nigel Farage
* The Flint Whistleblowers
* Beyoncé Knowlesová
* Narendra Modi
* Vladimír Putin
* Mark Zuckerberg
 |
| 2017 |  | „Tí, ktorí prelomili mlčanie“ |  | Ľudia, ktorí prehovorili proti sexuálnemu zneužívaniu a obťažovaniu. Na obálke časopisu sú reprezentovaní poľnohospodárskou pracovníčkou Isabel Pascualovou, lobistkou Adamou Iwuovou, herečkou Ashley Juddovou, informatičkou Susan Fowlerovou, hudobnou skladateľkou a speváčkou Taylor Swiftovou a paňou, ktorá pracuje v nemocnici - tá si nepriala byť zverejnená a nevidno jej do tváre. |
šiesti kandidáti[rozbaľ]
* Donald Trump
* Si Ťin-pching
* Robert Mueller
* Kim Čong-un
* Colin Kaepernick
* Patty Jenkins
*
 |
| 2018 |    | „Strážcovia“ |  | Novinári, ktorí čelili perzekúciám, väzneniu, alebo boli zavraždení kvôli svojej práci. Na štyroch rôznych titulných stranách boli vyobrazení títo: Džamál Chášukdží, stĺpčekár denníku *The Washington Post* zavraždený kvôli kritike saudského korunného princa, Maria Ressa, editorka filipínského zpravodajského webu *Rappler*, ktorá bola stíhaná za kritické pokrytie kontroverznej a násilnej politiky prezidenta, Wa Lone a Kyaw Soe Oo, spravodajky agentúry *Reuters* zadržané v Mjanmarsku počas vyšetrovania masakru v Inn Dine a pracovníci denníku *The Capital Gazette*, marylandských novín, ktorých redakcia sa stala terčom útoku strelca, ktorý zabil päť zamestnancov. |
šiesti kandidáti[rozbaľ]
* Donald Trump
* Robert Mueller
* The Activists
* Mun Čä-in
* Ryan Coogler
* Meghan Markle
*
 |
| 2019 |  | Thunbergová, GretaGreta Thunbergová | Narodená v roku 2003 | švédska ekologická aktivistka, najmladšia ocenená osobnosť |
štyria kandidáti[rozbaľ]
* Donald Trump
* Nancy Pelosiová
* Demonštanti v Hongkongu
* Whistle-bloweri Trumpovho ukrajinského škandálu
 |
| 2020 |  | Biden, JoeJoe Biden a Harrisová, KamalaKamala Harrisová | Narodení v roku 1942 a 1964 | V roku 2020 boli Biden a Harrisová zvolení prezidentom a víceprezidentkou USA, keď porazili úradujúceho prezidenta Donalda Trumpa a viceprezidenta Mikea Pencea. |
traja kandidáti[rozbaľ]
* Donald Trump
* Anthony Fauci a zdravotníci v prvej línii
* Hnutie za rasovú spravodlivosť
 |
| 2021 |  | Musk, ElonElon Musk | Narodený v roku 1971 | americký inžinier, vynálezca, vizionár, podnikateľ a filantrop, generálny riaditeľ spoločnosti Tesla, Inc., zakladateľ SpaceX a jeden z najbohatších ľudí sveta za rok 2021 | Časopis *Time* nezverejnil užší zoznam na rok 2021. |
| 2022 |  | Zelenskyj, VolodymyrVolodymyr Zelenskyj | narodený v roku 1978 | Od roku 2019, prezident a od Invázii ruských vojsk v roku 2022 aj najvyšší veliteľ ozbrojených síl Ukrajiny |
deviati kandidáti[rozbaľ]
* Si Ťin-pching
* Najvyšší súd Spojených štátov
* Elon Musk
* Liz Cheneyová
* MacKenzie Scottová
* Demonštranti v Iráne
* Ron DeSantis
* Janet Yellenová
* Organizácia dohľadu nad bezpečnosťou používania zbraní
*
 |
|  | Spirit of Ukraine The Spirit of Ukraine |  | „Duch Ukrajiny“ („The Spirit of Ukraine“) predstavuje „odhodlanosť ukrajinského ľudu a ukrajinského odporu, ako aj jej zahraničnú pomoc“.

Zahrňuje nasledujúcich ľudí a organizácie:[rozbaľ]
* Chirurga Davida Notta a jeho nadáciu
* španielskeho šéfkuchára José Andrésa a jeho nadáciu World Central Kitchen
* Vlastníka reštaurácií Jevhena Klopotenka
* Operného speváka Sergija Ivančuka
* Anesteziologičku Irynu Kondratovú
* Herca Lieva Schreibera a BlueCheck Ukraine
* Podnikateľa Olega Rogynskejho
* Podnikateľa Elona Muska, inžinier Olega Kutkova a Starlink
* Medičku Júliu Paievskú
* Novinárku Oľgu Rudenkovú a periodikum *Kyiv Independent*
 |
| 2023 |  | Swiftová, TaylorTaylor Swiftová | narodená v roku 1989 | Speváčka a skladateľka, ktorej turné The Eras Tour sa v rokoch 2023–2024 stalo najlepšie zarábajúcim koncertným turné všetkých čias.Turné malo v roku 2023 významný kultúrny a ekonomický dopad. Časopis *Time* opísal Taylor Swift ako prvú Osobnosť roka, ktorá bola takto ocenená za svoje „úspechy v umení“. Taylor Swift bola aj na titulke Person of the Year pre rok 2017 v skupine nazvanej „Tí, ktorí prelomili mlčanie“. Podľa vyjadrenia časopisu bola prvou ženou, ktorá sa takto na titulke objavila dvakrát. |
ôsmi kandidáti[rozbaľ]
* Sam Altman
* Barbie
* Karol III.
* Hollywoodski štrajkujúci
* Jerome Powell
* Vladimir Putin
* Prokurátori proti Donaldovi Trumpovi
* Si Ťin-pching
 |
| 2024 |  | Trump, DonaldDonald Trump (2) | narodený v roku 1946 | V roku 2024 bol Donald Trump znovu zvolený prezidentom Spojených štátov. Porazil úradujúcu viceprezidentku Kamalu Harrisovú a stal sa druhým prezidentom, ktorý vyhral voľby na dve funkčné obdobia, ktoré nenasledovali za sebou. Pred ním toto dosiahol vo voľbách v roku 1892 prezident Grover Cleveland. |
deviati kandidáti[rozbaľ]
* Kamala Harrisová
* Catherine, princezná z Walesu
* Elon Musk
* Julija Navaľná
* Benjamin Netanjahu
* Jerome Powell
* Joe Rogan
* Claudia Sheinbaumová
* Mark Zuckerberg
 |

## Referencie

## Externé odkazy

* Obálky časopisu *Time* (po anglicky)
* Príbehy Osobností roka (po anglicky)