# Ohio

O iných významoch výrazu *Ohio* pozri *Ohio (rozlišovacia stránka)*.

|  |
| --- |
| State of Ohio |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Vlajka | Pečať |
|  Ostatné štáty USA |

 |
| Prezývka štátu | Gaštanový štát (Buckeye State) |
| Hlavné mesto | Columbus |
| Najväčšie mesto | Columbus |
| Guvernér | John Kasich (R) |
| Rozloha |
| Poradie | 34. miesto |
| Celková | 116 096 km² |
| Súš | 106 156 km² |
| Voda | 10 040 km² |
| % vody | 8,7 % |
| Počet obyvateľov (podľa posledného sčítania) |
| Poradie | 7. miesto |
| Obyvateľov | 11 536 504 |
| Rok sčítania | 2011 |
| Hustota obyvateľov |
| Poradie | 10. miesto |
| Hustota | 109 obyv./km² |
| Vstup do Únie |
| Poradie | 17. v poradí |
| Dátum | 1. marec 1803 |
| Geografické údaje |
| Zemepisná šírka | 80°31' až 84°49' s.š. |
| Zemepisná dĺžka | 38°24' až 41°59' z.d. |
| Šírka | 355 km |
| Dĺžka | 355 km |
| Nadmorská výška |
| Najvyššia | 472 m n. m. |
| Stredná | 260 m n. m. |
| Najnižšia | 139 m n. m. |
| Ostatné údaje |
| Časová zóna | EST -5/-4 |
| ISO 3166-2 | US-OH |

**Ohio** je štát na stredozápade USA. Má 11.76 miliónov obyvateľov (2022).

## Mestá

* Columbus - hlavné a najväčšie mesto
* Cleveland - druhé najväčšie mesto
* Ashtabula
* Cincinnati
* Akron
* Dayton

## Dejiny

Počas prehistorického obdobia obývali oblasť Ohio ľudia z archaických kultúr Hopewell a Adena. Obe kultúry zanikli okolo r. 1200. O existencii týchto tzv. Paleoindiánov svedčia významné historické pamiatky - kopcovité stavby, násypy a mohyly. Najznámejšie zachované sú Serpent Mounds a Newark Earthworks. Dnešné Ohio bolo do 17. storočia z veľkej časti neobývané, ale po príchode prvých Európanov sa sem rôzne skupiny indiánskych kmeňov presídľovali zo severu, východu a juhovýchodu krajiny (Iroquois, Huron, Chippewa, Shawnee, Kaskaskia, Ottawa, Miami, Delaware, Potawatomi, Sauk).

Prví Európania, ktorí prišli do Ohia, boli francúzski prieskumníci v r. 1669. Našli tu bohato zalesnenú oblasť, vodné toky a pramene so živočíšnymi a minerálnymi zdrojmi. Postavili tu niekoľko pevností a založili obchodné miesta s cieľom využiť výnosné obchodovanie s kožušinou s domorodými americkými indiánmi. Neskôr sa začali zaujímať o tento región britskí kolonisti z východného pobrežia. Ich zámerom nebol len obchod s kožušinou, chceli tu vybudovať trvalé osídlenie. Nezhoda Britov a Francúzov nakoniec viedla k Francúzsko-indiánskej vojne (1754 - 1763). Niektoré indiánske kmene bojovali na strane Britov (Iroquois, Catawba, Cherokee, Delaware) a niektoré na strane Francúzov (Huron, Chippewa, Shawnee, Ottawa, Wabanaki). Briti zvíťazili a v r. 1763 prevzali oblasť Ohia, nasledovali však konflikty s domorodými indiánmi, ktorí nesúhlasili s masívnym "bielym" osídľovaním. Aj táto nespokojnosť čiastočne viedla k Americkej vojne za nezávislosť (1775 - 1783). Parížska zmluva v r. 1783 ukončila vojnu a Spojené kráľovstvo uznalo nezávislosť Spojených štátov. V r. 1787 kongres Spojených štátov odsúhlasil pohraničnú oblasť, tzv. oblasť Severozápad, kam patrili budúce americké štáty: Ohio, Illinois, Indiana, Michigan, Wisconsin a časť Minnesoty. V r. 1788 bolo zriadené prvé trvalé osídlenie Marietta v juhovýchodnom Ohiu pri ústí rieky Muskingum, ako hlavné mesto Severozápadného teritória. Naďalej však pretrvávali násilnosti medzi indiánmi a americkými bielymi osadníkmi o územie. Vláda Spojených štátov nemala prostriedky na vybavenie armády, ktorá by primerane zvládla črtajúcu sa Americko-indiánsku vojnu. Henry Knox (1750 - 1806), minister vojny, požiadal, aby Arthur St. Clair (1737 - 1818), guvernér Severozápadnej oblasti, nadviazal mierový vzťah medzi bielymi osadníkmi a americkými indiánmi v regióne. Stretnutie sa uskutočnilo v Fort Harmar 13. decembra 1788 a medzi prítomnými indiánskymi kmeňmi boli Iroquois, Delaware, Ottawa, Chippewa, Potawatomi a Sauk. Indiáni dúfali, že St. Clair by súhlasil s vytvorením indiánskej rezervácie - západne od rieky Muskingum až po severný okraj rieky Ohio. St. Clair to odmietol a požadoval, aby indiáni súhlasili s hranicou, ktorá bola podpísaná v zmluve z Fort McIntosh z r. 1785. Podľa nej sa indiáni mali vzdať svojej pôdy v južnom a východnom Ohiu. Odmietnutie indiánov dodržať túto zmluvu spustilo sériu krviprelievaní. Tieto konflikty sa stali známe ako Indiánske vojny v Ohiu (Ohio Indian Wars). Hlavná bitka sa odohrala v r. 1794 pri Fallen Timbers s víťazstvom Spojených štátov pod vedením gen. Anthonyho Waynea (1745 - 1796). Po tejto vojne sa rozhodli občania Ohia prijať štátnu ústavu 19. februára 1803. Ohio sa stalo s hlavným mestom Chillicothe v poradí 17. americkým štátom 1. marca 1803. Definitívne sa indiánske vojny v Ohiu skončili v r. 1813, keď gen. William H. Harrison (1773 - 1841) porazil Tecumsehovu Konfederáciu podporovanú britskou armádnou flotilou na Erijskom jazere (Lake Erie) počas  Britsko-americkej vojny (1812 - 1815).

V priebehu 19. a 20. storočia zmenili tvár štátu Ohio významné priemyselné siete vodných kanálov, železníc a diaľnic. Industrializácia a urbanizácia v Ohiu rástla a štát s hlavným mestom Columbus (od r. 1816) nadobudol celonárodný hospodársky a politický vplyv. Významnými v štáte sa stali aj mestá s nadnárodnými spoločnosťami ako The Procter & Gamble (1837) so spotrebným tovarom v Cincinnati, The Goodyear Tire and Rubber (1898) s výrobou pneumatík v Akrone či svetový líder vo výrobe technológií Parker-Hannifin (1917) v druhom najväčšom meste Cleveland.

Štát Ohio je niekedy označovaný aj ako „Matka prezidentov“. Ohio je rodiskom siedmich amerických prezidentov: Ulysses S. Grant (1822 - 1885), Rutherford B. Hayes (1822 - 1893), James Abram Garfield (1831 -1881), Benjamin Harrison (1833 - 1901), William McKinley (1843 - 1901), William Howard Taft (1857 - 1930) a Warren G. Harding (1865 - 1923). Ďalší prezident William Henry Harrison (1773 - 1841) sa narodil vo Virgínii, ale väčšinu svojho života strávil v Ohiu.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ohio**