# Činčilovité

|  |
| --- |
| Činčilovité |
| vrchný oligocén – súčasnosť
PreЄ
Є
O
S
D
K
P
T
J
K
Pg
N |
|
Činčila vlnatá (*Chinchilla lanigera*) vo vroclavskej zoo v Poľsku |
| Vedecká klasifikácia |
|  * |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | činčilovité (Chinchillidae) |
 |
| Vedecký názov |
| *Chinchillidae* Bennett, 1833 |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Činčilovité** (Chinchillidae) sú čeľaď hlodavcov. Patria do nej 3 recentné rody a niekoľko vyhnutých rodov.

Obývajú Južnú Ameriku, vyskytujú sa predovšetkým v horských oblastiach Ánd, pričom jeden druh žije v nížinách. Sú to stredne veľké až veľké hlodavce, vážiace od 500 gramov do 8 kilogramov. Majú silné zadné končatiny, veľké uši a huňaté chvosty. Všetky druhy majú hustú, jemnú srsť, ktorá je cenená v niektorých kultúrach.

## Opis

Zástupcovia čeľade činčilovitých sú hlodavce podobné králikom a vevericiam, s hmotnosťou od 0,5 do 8 kilogramov. Majú veľké oči, veľké uši, jemnú hustú kožušinu a krátke huňaté chvosty. Predné končatiny sú kratšie ako zadné. Na predných labkách majú 4 prsty, na zadných 4 prsty s malými pazúrikmi u rodov *Lagidium* (po slovensky viskača) a *Chinchilla* (činčila), pričom u hrabavého rodu *Lagostomus* (viskača) sú to na zadných labkách 3 prsty s veľkými pazúrikmi.

Ich dentálna formula je:

* 1.0.1.3
* 1.0.1.3

Rezáky im počas života neustále dorastajú. Vrchná časť tela je väčšinou šedá až hnedo-šedá, spodná časť tela bledá. Viskače pampové majú na tvári charakteristické čierno-biele zafarbenie.

## Rozšírenie

Činčilovité obývajú Južnú Ameriku. Činčily a viskače rodu *Lagidium* žijú v odľahlých horských oblastiach Čile a Peru, na skalnatých terénoch a balvanoch. Viskače pampové (*Lagostomus maximus*) obývajú pláne Argentíny, od oblasti Gran Chaco, až južne do Patagónie.

## Spôsob života

Zástupcovia tejto čeľade sú rastlinožravce a žijú v kolóniach, v ktorých môže žiť až niekoľko stoviek jedincov. Viskače pampové (*Lagostomus maximus*) obývajú rozsiahle podzemné systémy nôr. Horské viskače rodu *Lagidium* a činčily žijú v strmých, skalnatých horských oblastiach, kde obývajú rôzne štrbiny a pukliny, sú to tiež zdatní lezci. Aj keď dokážu skákať, väčšinou sa pohybujú chôdzou alebo behom. Komunikujú pomocou zvukov, čo platí hlavne u viskáč pampových.

## Stupeň ohrozenia

Oba druhy činčíl sú podľa červeného zoznamu IUCN ohrozené. V minulosti boli relatívne bežné, ale po nadmernom love pre kožušiny ich počty klesli. Viskača pampová (*Lagostomus maximus*) má stupeň ohrozenia "najmenej ohrozený". Zdá sa, že tento druh je voči narúšaniu svojich biotopov tolerantný, aj keď niektoré populácie boli kvôli opatreniam voči škodcom a loveniu vyhubené, pričom niektoré sa zasa rozšírili do zón, ktoré boli nedávno vyrúbané. Viskača horská (*Lagidium viscacia*) je “najmenej ohrozený” druh, keďže má veľkú oblasť rozšírenia a v niektorých miestach má početné populácie. Ostatné dva druhy rodu *Lagidium* nemajú pre nedostatok údajov vyhodnotený stupeň ohrozenia. Viskača druhu *Lagostomus crassus* je v červenom zozname IUCN zaradená ako “vyhynutá”, keďže pravdepodobne vyhynula pomerne nedávno, aj keď existencia tohto druhu je spochybnená.

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Chinchillidae na anglickej Wikipédii.*