Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nová Guinea

|  |
| --- |
| Nová Guinea |
| Ostrov |
|  |
| Rieky | Sepik, Ramu, Fly |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Najvyšší bod | Jaya |
|  - výška | 4 884 m n. m. |
|  - súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Rozloha | 786 000 km² (78 600 000 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 7 500 000 (*2005*) |
| Hustota | 9,54 obyv./km² |
|  |
|  Interaktívna mapa
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  New Guinea |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Nová Guinea** (po indonézsky *Irian*, v minulosti často *Papua*) je druhý najväčší ostrov sveta nachádzajúci sa nad Austráliou v Melanézii, ktorý je dnes politicky rozdelený medzi Indonéziu (provincie Západný Irian Jaya a Papua) v západnej časti a jadrom štátu Papua-Nová Guinea vo východnej časti.

## Charakteristika

Ostrov od Austrálie oddeľuje Torresov prieliv. Stred ostrova zaberá mohutná Centrálna vysočina, ktorá sa delí na časti: Pegung Tamrau, Pegunung Maoke, Pegunung, Star, Müllerove vrchy, Vrchy Owena Stanleyho. Menšie pohorie sa ťahá aj pozdĺž severného pobrežia, inak je pobrežie močaristé s tropickými lesmi. Povrch pokrývajú zväčša tropické lesy. Obyvatelia sú Papuánci hovoriaci papuánskymi jazykmi.
Významné rieky na ostrove sú Sepik, Ramu a Fly.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Nová Guinea**
# Veľké prérie

Poloha
**Veľké prérie** (angl. *Great Plains*) je oblasť v USA a v Kanade medzi Skalnatými vrchmi a riekou Mississippi, ktorá je tvorená sústavou plošín a pokrytá prevažne prériovou vegetáciou, prípadne stepnými krovinami.

Veľké prérie sa rozprestierajú od amerického štátu Texas po kanadskú Albertu a sú hlavnou obilninárskou oblasťou Severnej Ameriky.

Patria sem štáty USA Colorado, Kansas, Montana, Nebraska, Nové Mexiko, Severná Dakota, Oklahoma, Južná Dakota, Texas a Wyoming a kanadské provincie Alberta, Manitoba a Saskatchewan.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Veľké prérie**
# Komenzalizmus

Komenzalizmus je typ biologickej interakcie medzi dvoma organizmami, keď jeden má zo vzťahu prospech, zatiaľ čo druhý nie je ovplyvnený. Termín komenzalizmus pochádza z latinského mensa (stôl) a predpony con- (s-, spolu-), v preklade teda „spolustolovanie“. Pôvodne sa označenie používalo pre mrchožrútov, ktorí nasledujú loviace šelmy, aby „s nimi mohli stolovať“. Vyskytuje sa v rôznych formách, od úzkeho spolužitia po slabé interakcie. Medzi typické komenzály patria napríklad niektoré črevné baktérie. Svojho hostiteľa nijako nepoškodzujú. Ďalším príkladom môžu byť šakaly a supy, teda druhy, ktoré sa združujú s veľkými šelmami.
# Cavia

|  |
| --- |
| Cavia |
|
morča divé (*Cavia aperea*) |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | morčatovité (Caviidae) |
| **Rod (genus)** | morča (Cavia) |
 |
| Vedecký názov |
| *Cavia* Pallas, 1766 |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

Cavia, po slovensky **morča**, je rod z čeľade morčatovité (*Caviidae*).

## Charakteristika

Žije (okrem zdomácneného druhu) len v Južnej Amerike. Má pomerne masívnu hlavu s veľkými očami, chvost je zakrpatený. Rodí jedno až tri dobre vyvinuté mláďatá.[chýba zdroj]

## Systematika

rod *Cavia*:

* †*Cavia cabrerai*
* †*Cavia galileoi*
* †*Cavia lamingae*
* †*Cavia vates*
* morča divé/ morča peruánske (*Cavia aperea*/ staršie: *Cavia porcellus*) - vrátane taxónov *Cavia guianae*, *Cavia anolaimae* a *Cavia nana* (Cavia nana je po slovensky morča drobné; staršie sa morča drobné zaraďovalo pod *Cavia tschudii*)
* *Cavia patzelti* - staršie zaraďované pod *Cavia aperea*
* morča domáce/ morča peruánske/ ľudovo: morské pras(i)a(tko)/ ľudovo: morča [v užšom zmysle] (*Cavia porcellus*/staršie: *Cavia cobaya*/ staršie: *Cavia cutleri*) - zaraďované aj pod druh *Cavia tschudii*, staršie sčasti (chybne) zaraďované pod druh *Cavia aperea*
* morča Tschudiiho/ morča horské (*Cavia tschudii*/ staršie: *Cavia cutleri*) - staršie zaraďované aj pod *Cavia aperea*
* morča východobrazílske (*Cavia fulgida*)
* morča veľké (*Cavia magna*)
* *Cavia intermedia* - zaraďované aj pod *Cavia magna*

Poznámky: Ako vidno názvy *Cavia porcellus*, *Cavia cutleri* a morča peruánske majú viacero významov. Pozri aj rozlišovaciu stránku morča peruánske.

Zdroje tejto kapitoly (pokiaľ hore nie je uvedené inak):

## Zdroje

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Cavia Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Cavia**
# Dikobrazovité

|  |
| --- |
| Dikobrazovité |
|
*Hystrix cristata* |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
 |
| Vedecký názov |
| *Hystricidae* Fischer de Waldheim, 1817 |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Dikobrazovité** (lat. *Hystricidae*) je čeľaď hlodavcov.

Zahŕňa veľké hlodavce z ostňami, žijúce v teplých oblastiach od Afriky po Indonéziu.

## Systematika

čeľaď *dikobrazovité (Hystricidae)*:

* podčeľaď Atherurinae
	+ rod †Sivacanthion
	+ rod Trichys – dikobrazovec
	+ rod Atherurus – dikobrazovec
* podčeľaď Hystricinae
	+ rod †Miohystrix
	+ rod †Xenohystrix
	+ rod dikobraz (Hystrix) – vrátane taxónov Thecurus a Acanthion

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dikobrazovité Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Dikobrazovité**
# Paleobiology Database

Paleobiologická databáza: Odhalenie histórie života
**Paleobiology Database** (PBDB) je online zdroj informácií o distribúcii a klasifikácii fosílnych živočíchov, rastlín a mikroorganizmov.

## História

Paleobiology Database vznikla v iniciatíve Phanerozoic Marine Paleofaunal Database financovanej National Center for Ecological Analysis and Synthesis (NCEAS), ktorá fungovala od augusta 1998 do augusta 2000. Od roku 2000 do roku 2015 získala PBDB finančné prostriedky od National Science Foundation. PBDB tiež získala podporu od Australian Research Council. Od roku 2000 do roku 2010 bola umiestnená v National Center for Ecological Analysis and Synthesis, medziodborovom výskumnom centre v rámci Kalifornskej univerzity v Santa Barbare. V súčasnosti sídli na Wisconsinskej univerzite v Madisone a dohliada naň medzinárodný výbor hlavných prispievateľov údajov.

Paleobiology Database úzko spolupracuje s paleoekologickou databázou Neotoma, ktorá má podobnú intelektuálnu históriu, ale zamerala sa na kvartér (s dôrazom na neskorý pleistocén a holocén) v časovom rozmedzí desaťročí až tisícročí. Spoločne Neotoma a paleobiologická databáza pomohli založiť EarthLife Consortium, neziskovú zastrešujúcu organizáciu na podporu jednoduchého a bezplatného zdieľania paleoekologických a paleobiologických údajov.

## Výskumníci

Čiastočný zoznam prispievajúcich výskumníkov:

* Martin Aberhan, Museum für Naturkunde
* John Alroy, Macquarie University
* Chris Beard, Carnegie Museum of Natural History
* Kay Behrensmeyer, Smithsonov inštitút
* David Bottjer, Univerzita Južnej Kalifornie
* Richard Butler, Bayerische Staatssammlung für Paläontologie und Geologie
* Matt Carrano, Smithsonov inštitút
* Fabrizio Cecca, Univerzita Paríž VI
* Matthew Clapham z Kalifornskej univerzity v Santa Cruz
* Bill DiMichele, Smithsonov inštitút
* Michael Foote, University of Chicago
* Austin Hendy, Smithsonian Tropical Research Institute
* Steve Holland, Univerzita Georgie
* Wolfgang Kiessling, Museum für Naturkunde
* Charles R. Marshall, Kalifornská univerzita, Berkeley
* Alistair McGowan, Glasgowská univerzita
* Arnie Miller, Univerzita v Cincinnati
* Johannes Müller, Museum für Naturkunde
* Mark Patzkowsky, Pennsylvania State University
* Hermann Pfefferkorn, Pensylvánska univerzita
* Ashwini Srivastava, Birbal Sahni Institute of Paleobotany
* Alan Turner z Liverpoolskej univerzity Johna Mooresa
* Mark D. Uhen, Univerzita Georgea Masona
* Loïc Vilier, Université de Provence
* Pete Wagner, Smithsonov inštitút
* Xiaoming Wang, Natural History Museum of Los Angeles County
* Robin Whatley, Smithsonov inštitút
* Scott Wing, Smithsonov inštitút

## Kritika

Donald Prothero tvrdil, že pre niekoľko čeľadí kenozoických cicavcov sú údaje o rozsahu v PBDB prehnané kvôli nekritickému zahrnutiu chybných údajov.

## Referencie

## Externé odkazy

* Oficiálny web
	+ Downloadable user guide

## Zdroj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Paleobiology Database na anglickej Wikipédii.*
# Živá latinčina

**Živá latinčina** (lat. *Latinitas viva*) je označenie pre bežné používanie latinského jazyka, ktorý je inak obvykle uvádzaný ako mŕtvy.

## Zástancovia

Zástancov živej latinčiny možno rozdeliť do dvoch skupín. Jedni presadzujú aktívne používanie jazyka ako prostriedok k tomu, aby jeho učenie bolo príjemnejšie, ale aj účinnejšie ako je v súčasnosti, pričom vychádzajú zo skúseností s poslednými zmenami v metodológii v oblasti moderného vyučovania jazykov. Druhí si želajú návrat latinčiny ako medzinárodného komunikačného prostriedku medzi ľudmi alebo ako akademického jazyka, ako tomu v Európe bolo od čias starého Ríma do 18. storočia.

## Inštitúcie

Medzi inštitúcie, ktoré poskytujú výuku živej latinčiny patrí americká univerzita v Kentucky alebo belgická nadácia Fundatio Melissa. Zástancom filozofie živej latinčiny je Severoamerický inštitút pre štúdium živej latinčiny SALVI. Veľa záujmových skupín z celého sveta, v ktorých sa hovorí latinsky združuje spoločenstvo Societas Circulorum Latinorum . Aktívnu činnosť vyvíja aj komunita priaznivcov latinčiny Vita latinitatis, medzi ktorej aktivity patrí aj jedno z mnohých výročných stretnutí nadšencov pre latinčinu v Európe Septimanae latinae, ktoré celé prebieha v latinčine. Veľmi známy je taliansky latinista a pedagóg Luigi Miraglia.

Latinskú verziu má aj slobodná encyklopédia Wikipédia.

## Pozri aj

* Latinčina
* Nová latinčina

## Externé odkazy

* Latinské konverzačné fráze na Wikibooks Archivované 2007-05-04 na Wayback Machine (preklad v angličtine)
* Latinské konverzačné fráze na Lingua Latina Aeterna Archivované 2007-01-27 na Wayback Machine (preklad v angličtine)
* Nuntii Latini Archivované 2005-10-25 na Wayback Machine - rozhlasové správy v latinčine
* Poeta ex Machina[nefunkčný odkaz] strojové čítanie latinskej poézie

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Živá latina na českej Wikipédii.*
# Vetva (taxonómia)

**Vetva** je fylogeneticky homogénna skupina tvorená organizmami bez ohľadu na stupeň organizácie, ktorý dosiahli (vetva teda môže zahŕňať aj primitívne aj veľmi pokročilé taxóny, ale vždy musia byť rovnakého pôvodu). Vetvy sú fylogeneticky jednotné základné celky kladogenézy.

## Zdroj

* ORSZÁGH, Ivan; ČEJKA, Tomáš; ORSZÁGHOVÁ, Zlatica. *Slovenské mená mäkkýšov (Mollusca)*. 1. vyd. V Bratislave : Univerzita Komenského, 2012. 208 s. Dostupné online. ISBN 978-80-223-3170-8. S. 19.
# Mus (rod)

**Mus**, po slovensky myš, je rod z čeľade myšovité (Muridae), podčeľade myšorodé (Murinae).

Jeho najvýznamnejším zástupcom je celosvetovo rozšírená myš domová (*Mus musculus*) - hospodársky škodca, nežiaduci tak v domoch, ako aj hospodárskych budovách, a nepríjemný invázny druh (napr. v Austrálii).

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mus (rod) Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Mus (rod)**
# Rattus

potkan hnedý
Rattus, po slovensky **potkan** (zastarano aj *krysa*), je rod hlodavcov z čeľade myšovité a podčeľade myši (Murinae).

Jeho najznámejší zástupcovia sú potkan hnedý (*Rattus norvegicus*) a potkan tmavý (*Rattus rattus*).

## Druhy

rod *Rattus*:

* *Rattus adustus*
* *Rattus annandalei*
* *Rattus argentiventer*
* *Rattus baluensis*
* *Rattus bontanus*
* *Rattus burrus*
* *Rattus colletti*
* *Rattus elaphinus*
* *Rattus enganus*
* *Rattus everetti*
* *Rattus exulans*
* *Rattus feliceus*
* *Rattus foramineus*
* *Rattus fuscipes*
* *Rattus giluwensis*
* *Rattus hainaldi*
* *Rattus hoogerwerfi*
* *Rattus jobiensis*
* *Rattus koopmani*
* *Rattus korinchi*
* *Rattus leucopus*
* *Rattus losea*
* *Rattus lugens*
* *Rattus lutreolus*
* *Rattus macleari*
* *Rattus marmosurus*
* *Rattus mindorensis*
* *Rattus mollicomulus*
* *Rattus montanus*
* *Rattus mordax*
* *Rattus morotaiensis*
* *Rattus nativitatis*
* *Rattus nitidus*
* *Rattus norvegicus*- potkan hnedý
* *Rattus novaeguineae*
* *Rattus osgoodi*
* *Rattus palmarum*
* *Rattus pelurus*
* *Rattus praetor*
* *Rattus ranjiniae*
* *Rattus rattus* - potkan tmavý
* *Rattus sikkimensis*
* *Rattus simalurensis*
* *Rattus sordidus*
* *Rattus steini*
* *Rattus stoicus*
* *Rattus tanezumi*
* *Rattus tawitawiensis*
* *Rattus timorensis*
* *Rattus tiomanicus*
* *Rattus tunneyi*
* *Rattus turkestanicus*
* *Rattus villosissimus*
* *Rattus xanthurus*

U mnohých autorov sa do rodu Rattus zahŕňajú aj druhy, ktoré iní autori zaraďujú do iných rodov.

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rattus Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Rattus**

## Externé odkazy

*
# Midwayské ostrovy

Midwayské ostrovy na satelitnej snímke NASA z roku 2008
**Midwayské ostrovy** alebo (staršie) **Midway** (angl. *Midway Atoll*/*Midway Island*/*Midway Islands*; hav. *Pihemanu Kauihelani*) sú atoly s rozlohou 6,2 km², nachádzajúce sa v severnom Tichom oceáne (blízko severozápadného konca Havajského súostrovia), približne na tretine cesty medzi Honolulu a Tokiom.

Je to súčasť tzv. Území USA a v rámci nich „nezačlenené“ územie (*unincorporated territory*) a územie bez ustavujúceho aktu Kongresu (*unorganized territory*).

Midwayské ostrovy, pôvodne bez trvalého osídlenia, sú známe najmä ako dejisko bitky o Midway, ktorá sa odohrala v jeho blízkosti 4. až 7. júna 1942. V tejto bitke, ktorá znamenala obrat vojny v Tichomorí, Vojenské námorníctvo USA odrazilo japonský útok.

V súčasnosti je letisko na ostrovoch používané ako núdzové letisko pre dopravné lietadlá, ktoré lietajú cez Tichý oceán podľa pravidiel ETOPS.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Midwayské ostrovy**
# Škrečok zlatý

škrečok zlatý
**Škrečok zlatý** (iné názvy: **chrček zlatý**, ľudovo: *zlatý škrečok*, *škrečok sýrsky*, *chrček sýrsky*, *sýrsky škrečok*; lat. Mesocricetus auratus) je druh hlodavca z čeľade chrčkovité (alebo z čeľade myšovité v širšom zmysle).

## Výskyt

Vyskytuje sa po celom svete ako domáce zvieratko a výskumný živočích. V prírode sa vyskytuje len v Sýrii a menej vo východnom Turecku, a to na savanách, v trávnatých oblastiach a v poľnohospodárskych oblastiach.

## Základná charakteristika

Základné údaje: dĺžka bez chvosta: 13,5 cm, dĺžka chvosta: 1,5 cm, hmotnosť: 100-150 g. Tak ako mnohé škrečky, majú aj škrečky zlaté tupý ňufák, širokú tvár, pomerne malé oči, veľké uši a krátky chvost. Divo žijúca forma škrečka zlatého má zlatý kožuštek, ktorého farba na bruchu prechádza do sivej či bielej farby; niektoré divo žijúce jedince majú aj tmavý fľak na hlavovej časti a čierny pásik od líca po hornú časť krku. Chované formy škrečka zlatého môžu mať rôzne iné farby.

Dožívajú sa v prírode v priemere 1,5 až 2 roky, v zajatí môžu žiť až dvakrát dlhšie.

Počet mláďat je od 4 až do 15. Dĺžka tehotenstva je približne 16 dní. Po 1 mesiaci mláďatá pohlavne dospejú.

## Potrava

Škrečok zlatý je všežravec. V prírode jedia najmä semená, orechy a hmyz (mravce, muchy, šváby, červy, bzdochy). Pri chove sa odporúča dávať im okrem semien aj zelené krmivo, zeleninu, trochu ovocia, sušené garnely, múčne červy, syr a odstredený jogurt.

## Spôsob života

Sú to veľmi samotárske živočíchy, ktoré si úzkostlivo chránia a značkujú svoje územie a sú veľmi agresívne k ostatným príslušníkom rovnakého druhu (okrem obdobia párenia). Vyhrabávajú si nory (do hĺbky 2 m), v ktorej spia cez deň a ktorú opúšťajú len v noci, keď idú hľadať potravu, ktorú potom hromadia v nore.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Škrečok zlatý Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Škrečok zlatý**
# Imunológia

**Imunológia** (z latinčiny) je odbor biológie a medicíny, ktorý sa zaoberá štúdiom zákonitostí imunologických reakcií živočíchov a človeka.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Imunológia Wikislovník ponúka heslo **Imunológia**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.