# Filipíny

O skupine ostrovov v Tichom oceáne, ktoré tvoria územie Filipínskej republiky pozri *Filipíny (ostrovy).*

|  |
| --- |
| **Filipínska republika** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Národné motto: Maka-Diyos, Makatao, Makakalikasan, at Makabansa
(slov. Za Boha, ľud, prírodu a krajinu) |
| Štátna hymna: Lupang Hinirang |
|  |
| **Miestny názov** |   |
|  • dlhý | Repúbliká ng̃ Pilipinas Republic of the Philippines |
|  • krátky | Pilipinas Philippines |
| **Hlavné mesto** | Manila (Maynila) °′ .š. °′ .d. |
| **Najväčšie mesto** | Quezon City |
| **Úradné jazyky** | filipínčina-tagalčina; angličtina

  |
| **Štátne zriadenie** prezident viceprezident |  prezidentská konštitučná republika  Ferdinand Marcos, Jr. Sara Duterte |
| **Vznik** | 12. jún 1898 (vyhlásenie) |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   299 764 km² (72.)   - km² (0,61 (vnútrozemský povrch) %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (2010)  • sčítanie (2009)  • hustota (2010) |   94 013 200 (12.)  91 983 000 306,6/km² (43.) |
| **HDP**  • celkový  • na hlavu (PKS) | 2010 351,37 miliárd $ (33.) 3 737 $ (125.) |
| **Index ľudského rozvoja** (2010) | 0.638 (97.) – stredný |
| **Mena** | filipínske peso (= 100 centov) (PHP) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | UTC (UTC+8) (UTC) |
| **Medzinárodný kód** | PHL/PH |
| **Medzinárodná poznávacia značka** | RP |
| **Internetová doména** | .ph |
| **Smerové telefónne číslo** | +63 |
| Wikimedia | © OpenStreetMap Interaktívna mapa |

**Filipíny**: je to štát v juhovýchodnej Ázii. Filipíny sú bývalá kolónia Španielska a USA, čo spôsobilo vplyv západnej kultúry na ostrovoch. Hlavným mestom je Manila. Svoje meno získali na počesť španielskeho kráľa Filipa II.

## História

Pred kolonizáciou Filipín sa na Filipínskych ostrovoch nenachádzal žiaden väčší štát. Po kolonizácii začala modernizácia krajiny až v druhej polovici 19. storočia, dovtedy bola táto oblasť výrazne zaostalá. V roku 1896 prebehla národná revolúcia. Filipíny sa stali nezávislým štátom v roku 1946.

## Ekonomika

Filipíny sú oficiálne označované za zaostalú krajinu. Sú prirodzene poľnohospodárskou krajinou. Ľahký priemysel a služby sa v poslednom čase rozvinuli. Hoci kedysi boli najbohatšou krajinou v Ázii po Japonsku, ekonomika zaznamenala začiatkom 80. rokov pokles, keď na svetových trhoch poklesol dopyt po filipínskych produktoch po zavraždení Ninoy Aquina počas Marcosovho režimu, počas ktorého sa stratilo približne 1 % HDP v dôsledku korupcie a klientelizmu. Ekonomické oživenie bolo odvtedy v porovnaní s ostatnými ázijskými krajinami pomalé a Filipíny ostávajú jednou z najchudobnejších krajín v regióne.

Ekonomika Filipín utrpela ďalší šok počas ázijskej finančnej krízy v roku 1997. Vplyv šoku bol ešte zhoršený rastom cien, inflácie a zlým počasím. Ekonomický rast klesol z 5 % v roku 1997 na 0,6 % v roku 1998, ale vrátil sa na úroveň okolo 3 % v roku 1999, 4 % v roku 2000 a viac ako 6 % v roku 2004. Vláda sľúbila pokračovať v ekonomických reformách, ktoré pomôžu dohnať rýchlosť rozvoja novo industrializovaných krajín Východnej Ázie. Vysoký dlh (verejný dlh je 77 % HDP) bráni pokusom zlepšiť stav ekonomiky. Výdavky rozpočtu na krytie dlhu sú vyššie ako rozpočet na vzdelávanie a obranu dohromady. Nerovnomernosť príjmov ostáva veľmi vážnym problémom.

Vládny program na rozvoj ekonomického rastu zahŕňa zlepšovanie infraštruktúry, revidovanie daňového systému pre zvýšenie vládnych príjmov, prehlbovanie deregulácie a privatizácie ekonomiky a zvýšenie integrácie obchodu s regiónom. Vyhliadky do budúcnosti závisia hlavne od ekonomickej výkonnosti dvoch hlavných obchodných partnerov, USA a Japonska, a zodpovednejšej administratívy a trvalých vládnych nariadení.

V posledných rokoch migrovalo veľa call centier a podnikov business process outsourcing (BPO) do Filipín, čím vytvorili tisíce pracovných miest. *Forbes* označil v roku 2005 filipínske peso za najlepšiu ázijskú menu za rok 2005. 1. novembra 2005 bola zavedená nová rozšírená daň z pridanej hodnoty (E-VAT), čo bolo opatrenie určené na zníženie vzrastajúcich zahraničných dlhov Filipín.

Filipíny sú členom Ázijskej rozvojovej banky, Svetovej banky, Medzinárodného menového fondu a iných medzinárodných ekonomických zoskupení, ako sú APEC, Svetová obchodná organizácia (WTO), Colombov plán a G-77.

## Náboženstvo

Filipíny sú prevažne rímskokatolíckou krajinou. V minulosti boli až do roku 1898 španielskou kolóniou, čo zanechalo vplyv na jazyku a náboženstve obyvateľov. Na juhu krajiny žijú aj moslimovia a počas nadvlády USA (1898 – 1946) sa v krajine rozširoval aj protestantizmus.

Percentá: rímskokatolíci – 80,5 %, protestanti – 7,3 %, Kristova cirkev – 2,3 %, filipínska nezávislá cirkev – 2 %, islam – 5,1 %, budhizmus – 0,11 % a iné 2,69%.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Filipíny**