Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Plch sivý

|  |
| --- |
| Plch sivý |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | plchovité (Gliridae) |
| **Podčeľaď (subfamilia)** | Leithiinae |
| **Rod (genus)** | plch (Glis) |
| **Druh (species)** | plch sivý (G. glis) |
 |
| Vedecký názov |
| *Glis glis* Linnaeus, 1766 |
| Synonymá |
| plch obyčajný, plch veľký, *Myoxus glis*

---

 |
|  Mapa rozšírenia plcha sivého |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Plch sivý** (iné názvy: **plch obyčajný**, **plch veľký**; lat. *Glis glis* alebo *Myoxus glis*) je hlodavec z čeľade plchovitých. Obýva Európu, sever Malej Ázie, Kaukaz a severozápadný Irán. Výskyt na Slovensku bol doložený na 43,9 % územia.

## Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 189 (43,9 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 42, 9,8 %) v nadmorských výškach 150 (lesopark Biela hora, Michalovce) – 1 100 m n. m. (Jánska dolina v Nízkych Tatrách).

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Plch sivý Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Plch sivý**
# Nepotizmus

**Nepotizmus** (z lat. *nepos* = *synovec*) alebo **rodinkárstvo** označuje systém obsadzovania funkcií, v ktorom sú preferovaní príbuzní (prípadne priatelia či iné – napríklad obchodne spriaznené osoby) oproti ostatným, nezriedka lepšie kvalifikovaným kandidátom.

Táto prax sa rozšírila v cirkevných kruhoch počas stredoveku, kedy významní činitelia (biskupi, pápeži) nominovali svojich blízkych príbuzných – či už synovcov alebo vlastné nemanželské deti vychovávané ako „synovci“ (odtiaľ názov) – do významných hodností, často v útlom veku a bez dostatočnej kvalifikácie. Najznámejším prípadom nepotismu je nominácia dvoch synovcov pápežom Kalixtom III. za kardinálov, z ktorých sa jeden tiež stal pápežom pod menom Alexander VI.. Ten potom nominoval za kardinála brata svojej milenky, ktorý následne nastúpil na pápežský stolec ako Pavol III. a tiež nominoval dvoch zo svojich synovcov za kardinálov – fakticky tak bola utvorená cirkevná kvázidynastia.

V súčasnosti sa termín používa predovšetkým v súvislosti s politikou pri neočakávanom nominovaní určitej osoby do vyššej funkcie, ktorého príčinou je iba politické postavenie niektorého z jej príbuzných. Nepotizmus má svoju širšiu obdobu v klientelizme, ktorý sa orientuje aj na iné, ako len pokrvné príbuzenské vzťahy a okrem obsadzovania funkcií pozná aj iné spôsoby profitovania.
# Feromón

**Feromón** je prchavá chemická látka, ktorá spúšťa prirodzenú reakciu jedinca toho istého biologického druhu. Najčastejšie sú to poplašné feromóny, pohlavné feromóny alebo potravné feromóny, ktoré spúšťajú behaviorálnu alebo fyziologickú reakciu. Pojem feromón zaviedli prvýkrát Peter Karlson a Martin Lüscher .

## Výskum

Výskum feromónov začal pomerne neskoro. Až koncom päťdesiatych rokov dvadsiateho storočia sa po prvýkrát podarilo nemeckému vedeckému tímu chemicky identifikovať feromón. Dnes už je pomerne dobre známe, ako feromóny fungujú a ako ovplyvňujú správanie určitých druhov zvierat. V prvom rade boli používané pri výskume mole a hlodavce.