Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Potkan tmavý

|  |
| --- |
| Potkan tmavý |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  * |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | myšovité (Muridae) |
| **Podčeľaď (subfamilia)** | myši (Murinae) |
| **Rod (genus)** | potkan (Rattus) |
| **Druh (species)** | potkan tmavý (R. rattus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Rattus rattus* Linnaeus, 1758 |
| Synonymá |
| krysa obyčajná

---

 |
|  Mapa rozšírenia potkana tmavého |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Potkan tmavý** (staršie **potkan čierny**, **potkan povalový**; zastarano **krysa obyčajná**; ľudovo **krysa**) je druh z čeľade myšovité. Často sa zamieňa s potkanom hnedým, ktorý ho dnes vytláča najmä vo veľkých mestách. Výskyt na Slovensku bol doložený na 0,9 % územia.

## Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 4 a to ešte pred rokom 1964 (0,9 % rozlohy Slovenska).

## Biotop

Žije po celom svete, hlavne v suchých a teplých horných častiach budov, na povalách a sýpkach.

## Spôsob života

Vytvára si hniezdo z vetvičiek a trávy. Základné sfarbenie je čierne, existujú ale aj hnedé odtiene. Je dlhý 16 – 24 cm, chvost má dlhší ako telo. Obratne skáče a lezie, vylezie aj na stromy. Živí sa najmä rastlinami, ale prežije aj na hmyze, odpadkoch, zdochlinách a podobne. Žije v 20 až 60 členných skupinách.

Blchy na jeho tele boli v stredoveku častým rozširovateľom moru.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Potkan tmavý Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Potkan tmavý**
# Potkan hnedý

|  |
| --- |
| Potkan hnedý |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  * |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | myšovité (Muridae) |
| **Podčeľaď (subfamilia)** | myši (Murinae) |
| **Rod (genus)** | potkan (Rattus) |
| **Druh (species)** | potkan hnedý (R. norvegicus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Rattus norvegicus* Berkenhout, 1769 |
| Synonymá |
| potkan obyčajný

---

 |
|  Mapa rozšírenia potkana hnedého. |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Potkan hnedý** (staršie **potkan hnedastý**, **potkan obyčajný**, **potkan hnedavý**, (?) **potkan kanálový**; ľudovo **potkan**; lat. *Rattus norvegicus*, staršie *Mus decumanus*) je hlodavec z čeľade myšovité. Dnes je to kozmopolitne rozšírený druh, pôvodom z močiarov severovýchodnej Ázie. Výskyt na Slovensku bol doložený na 79,1 % územia.

## Opis

Často sa zamieňa s potkanom tmavým (*Rattus rattus*). Základným rozpoznávacím znakom je jeho lysý a šupinatý chvost, pri koreni nápadne zosilnený, ktorý je zhruba rovnako dlhý ako telo. Hlava potkana hnedého je spredu mierne zaoblená, oči sú drobné. Slabo osrstené ušnice sú krátke (pri prehnutí nedosahujú k očiam). Vo sfarbení chrbta prevláda sivohnedý až hnedý odtieň, spodná strana tela je sivastá. Chvost je zvrchu tmavší než na spodku. Samica má 6 párov mliečnych bradaviek.

## Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 341 (79,1 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 97, 22,5 %) v nadmorských výškach 98 (Bodrog) – 1 752 m n. m. (Skalnaté pleso vo Vysokých Tatrách).

## Spôsob života

Žije po celom svete. Potkan sa dožíva 3-4 rokov v laboratórnych podmienkach, v prírode dva roky.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Potkan hnedý Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Potkan hnedý**
# Lebka

Bočný pohľad na lebku človeka.
**Lebka** (lat. *cranium*) je súčasť kostry stavovcov, ktorá predovšetkým chráni mozog. Je vytvorená z množstva lebečných kostí a je pohyblivo naviazaná na chrbticu.

Zvyčajne na nej rozoznávame časť tvárovú a mozgovú (mozgovňu). Tvárová časť obsahuje vyústenia zmyslových orgánov a ústnu dutinu. Dutá mozgová časť chráni mozog.

## Lebka človeka

Lebka patrí medzi kosti človeka, je kostrou hlavy.

Lebka sa skladá z 28 samostatných kostí, ktoré sú spojené navzájom švami (lat. *suturae*), sánka (lat. *mandibula*) je pripojená k lebke pomocou 2 čeľustných kĺbov (lat. *articulatio temporomandibularis* = spánkovosánkový kĺb). Ku kostre hlavy patrí ešte jazylka (lat. *os hyoideum*), ktorá však nie je s lebkou kĺbovo, prípadne syndezmoticky (švami) spojená, preto sa neradí medzi kosti lebky.

Lebka sa delí na tvárovú a mozgovú časť (mozgovňa) a tak sú delené aj kosti, ktoré ju tvoria:

* **Tvárová časť** (lat. *splanchnocranium, viscerocranium*) - tvorí kostenú oporu pre začiatok tráviaceho a dýchacieho ústrojenstva:
	+ dolná nosová mušľa (lat. *concha nasalis inferior*) - 2x
	+ lícna kosť (lat. *os zygomaticum*) - 2x
	+ podnebná kosť (lat. *os palatinum*) - 2x
	+ čeľusť (lat. *maxilla*) - 2x
	+ sánka (lat. *mandibula*) - 1x
	+ jazylka (lat. hyoideum) - 1x
	+ sluchové kostičky (lat. ossicula auditus) - 3x
	+ čelová kosť (lat. *os frontale*) - 1x
	+ slzná kosť (lat. *os lacrimale*) - 2x
	+ čuchová kosť (lat. *os ethmoidale*) - 1x
	+ nosová kosť (lat. *os nasale*) - 2x
* **Mozgová časť** (lat. *neurocranium*) - delí sa na lebečnú spodinu (lat. *basis cranii*) a lebečnú klenbu (lat. *calvaria* alebo *calva*)
	+ záhlavná kosť (lat. *os occipitale*) - 1x
	+ spánková kosť (lat. *os temporale*) - 2x
	+ klinová kosť (lat. *os sphenoidale*) - 1x
	+ temenná kosť (lat. *os parietale*) - 2x
	+ čerieslo (lat. *vomer*) - 1x

Vo vnútri lebky je lebečná dutina (lat. *cavum cranii*).

Existujú aj iné delenia, napríklad na lebkovú klenbu (lat. *calvaria*), lebkovú spodinu (lat. *basis cranii*) a kosti tváre.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Lebka Wikislovník ponúka heslo **Lebka**
# Dentín

Prierez ľudským zubom. **A** – korunka, **B** – koreň; **1** – sklovina, **2** – zubovina, **3** – dreň, **4** – ďasno, **5** – cement, **6** – kosť, **7** – cieva, **8** – nerv.
Dentín
**Dentín** alebo **zubovina** je žltobiela hmota podobajúca sa kosti. Tvorí väčšinu zuba. Skladá sa zo 70% anorganických látok, 20% organických látok a vody. Je citlivá na teplo a na chemické podnety. Organické látky sú zastúpené prevažne kolagénnymi väzivovými vláknami a mukopolysacharidmi.

## Externé odkazy

* Zubovina - med.muni.cz

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku zubovina na českej Wikipédii.*
# Hrochovité

**Hrochovité** (lat. Hippopotamidae) je čeľaď z radu párnokopytníky. V rámci radu párnokopytníky sa dnes väčšinou zaraďuje do taxónu Whippomorpha, zatiaľ čo staršie sa zaraďovala do taxónu neprežúvavce/svine (Nonruminantia/Suiformes).

## Charakteristika

Hrochovité sú ťažkopádne mohutné zvieratá. Majú širokú hlavu a veľké kolíkové zuby, ktoré stále dorastajú. Našľapujú na posledné články 4 prstov.

## Systematika

čeľaď hrochovité (Hippopotamidae):

* podčeľaď Kenyapotaminae:
	+ rod †*Kenyapotamus* (*Palaeopotamus*)
	+ rod †*Kulutherium*
	+ rod †*Morotochoerus*
* podčeľaď Hippopotaminae:
	+ rod †*Saotherium* – staršie zaraďovaný ako súčasť rodu *Hexaprotodon*
	+ rod †*Archaeopotamus* – staršie zaraďovaný ako súčasť rodu *Hexaprotodon*
	+ rod †*Hexaprotodon*
	+ rod hrošík (*Choeropsis*) – jediný druh hrošík pralesný/hrošík libérijský/hrošík libérsky/hrošík suchozemský/hroch trpasličí; zaraďovaný aj ako súčasť rodu *Hexaprotodon*
	+ rod hroch (*Hippopotamus*) – vrátane taxónov *Phanourios* a *Trilobophorus*

## Referencie
# Činčila vlnatá

Činčila vlnatá
**Činčila vlnatá** (lat. *Chinchilla lanigera*) je druh z čeľade činčilovité.

## Charakteristika

Je to stredne veľký hlodavec s krátkym splošteným telom a veľkou hlavou, na ktorej sú dlhé, zaokrúhlené ušnice. Má pomerne veľké oči, dlhé, svetlé a riedke fúzy a dlhší chlpatý chvost. Telo ma pokryté jemnou, asi dva centimetre dlhou, nezvyčajne mäkkou a hustou srsťou, ktorá má sivasto čierno biele zafarbenie so strieborným nádychom. Telo má dlhé do 30 cm.

Žije v suchých stepných oblastiach vo vrchoch Južnej Ameriky. Vyskytuje sa vo väčších skupinách.

Ľudia ju chovajú ako domáce zviera, na farmách sa chová pre veľmi vzácnu a kvalitnú kožušinu.

Činčila vlnatá sa živí prevažne rastlinnou potravou. Potravu konzumuje postojačky na zadných nohách a drží ju v predných labkách. Keď sa cíti ohrozená, napriami sa a začne prskať.

## Literatúra

* Ronald M. Nowak: *Walker's Mammals of the World*. Johns Hopkins University Press, 1999 ISBN 0-8018-5789-9

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Činčila vlnatá**

## Externé odkazy

* Informácie na Animal Diversity Web
# Nutria riečna

|  |
| --- |
| Nutria riečna |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | korovité (Echimyidae) |
| **Rod (genus)** | **nutria** (Myocastor) |
| **Druh (species)** | **nutria riečna** (M. coypus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Myocastor coypus* Molina, 1782 |
|  Mapa rozšírenia nutrie riečnej |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Nutria riečna** (iné názvy pozri nižšie; lat. *Myocastor coypus*; staršie: *Myopotamus coypu(s)*) je jediný recentný druh z rodu nutria (*Myocastor*).

## Názvy

Slovenské názvy tohto druhu sú: **nutria riečna**, **nutria vodná**; staršie: **bobor blatný**; zastarano: *bobor bahenný*, *bobor juhoamerický*; mimo taxonómie alebo staršie: **nutria**; mimo taxonómie: **kojpu**, **argentínsky bobor**, **čílsky** [resp. **čilský**] **bobor**.

## Zaradenie do čeľade

Rod nutria sa dnes väčšinou zaraďuje do čeľade korovité (Echimyidae), staršie sa zaraďoval do čeľade nutriovité (Myocastoridae) alebo do čeľade hutiovité/staršie:nutriovité (Capromyidae); v dávnejšej minulosti sa niekedy zaraďoval do čeľade bobrovité (Castoridae).

## Opis

Vyzerá ako veľký potkan. Známa je jej vysoko cenená kožušina. Voči ľuďom nie je plachá.

Váži 10 až 12 kilogramov. Chvost je 30 – 45 cm dlhý a silný, ale na rozdiel od chvosta bobra či ondatry je na priereze okrúhly. Má hranatú hlavu, telo pôsobí zavalito, najmä pri pohybe po súši. V okolí nozdier a papule je bielosivá srsť. Má oranžovočervené predné rezáky, ktorými vie hlodať aj pod vodou. Na zadných končatinách má plávacie blany.

## Biotop

Žije najmä v prostredí močiarov, vodných nádrží, rybníkov a riek.

## Potrava

Konzumuje najmä rastliny z okolia vodných plôch.

## Výskyt

Nutrie sa snaží získať pozornosť ľudí na Streleckom ostrove v Prahe
Domovinou nutrie riečnej je Južná Amerika. Kvôli svojej kožušine bola introdukovaná na ďalších svetadieloch a dnes žije v Severnej Amerike, Európe, Afrike a v Ázii. Výskyt na Slovensku bol doložený na 7,2 % územia.

### Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 31 (7,2 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 8, 1,9 %) v nadmorských výškach 108 (Martovce, Veľký Kýr, Žitavský luh) – 800 m n. m. (Tichý potok v Západných Tatrách).

## Plemená

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhyWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Nutria riečna Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Nutria riečna Wikislovník ponúka heslo **nutria**
# Sexuálny dimorfizmus

Samec (vľavo) a samica (vpravo) kačičky mandarínskej ilustrujú dramatický medzipohlavný rozdiel v perí, čo je prejavom sexuálneho dimorfizmu
**Sexuálny dimorfizmus** (iné názvy: **pohlavný dimorfizmus**, **pohlavná dimorfia**/**dvojtvárnosť**, **pohlavný rozdiel**) je rozdielny tvar, zafarbenie a správanie sa samcov a samíc toho istého druhu.

## Delenie

Vo všeobecnosti a v krátkosti ho môžeme rozdeliť do dvoch častí a to na tzv. *primárne sexuálne znaky* a *sekundárne sexuálne znaky*, pričom všetky tieto znaky označujú alebo charakterizujú jedinca buď ako samca alebo ako samicu.

### Primárne sexuálne znaky

**Primárne sexuálne znaky** sú všetky znaky, ktoré priamo súvisia s rozmnožovacím procesom a bez ktorých by k rozmnožovaniu nemohlo dôjsť. Väčšinou sú vo vnútri tela a teda voľným okom neviditeľné a ich štúdiom sa zaoberá morfológia a anatómia.

### Sekundárne sexuálne znaky

**Sekundárne sexuálne znaky** sú všetky znaky, ktoré vidíme, a teda pomocou ktorých (pokiaľ ich poznáme) dokážeme rozlíšiť pohlavie daného jedinca.

#### Sexuálny dimorfizmus rýb

Pozri: Sexuálny dimorfizmus rýb

#### Jeleňovité

U väčšiny druhov z čeľade jeleňovité je sekundárnym pohlavným znakom parožie. Samce ho majú a samice ho nemajú. Výnimkou sú napríklad soby.

#### Ľudia

* ohryzok u mužov
* zarastanie na tvári
* spôsob ukladania tuku
* hrúbka a farba hlasu

Mnohé z týchto znakov môžu u konkrétneho jedinca chýbať alebo – hoci je iného pohlavia- má niektoré črty pohlavia opačného.
# Pohlavný výber

**Pohlavný výber** alebo **sexuálna selekcia** je výber partnera pre rozmnožovanie, dôležitý vývojový činiteľ.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pohlavný výber**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Hrdziak lesný

|  |
| --- |
| Hrdziak lesný |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | chrčkovité (Cricetidae) |
| **Rod (genus)** | hrdziak (Clethrionomys) |
| **Druh (species)** | hrdziak lesný (C. glareolus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Clethrionomys glareolus* Schreber, 1780 |
| Synonymá |
| *Myodes glareolus*, hrdziak hôrny

---

 |
|  Mapa rozšírenia hrdziaka lesného |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Hrdziak lesný** alebo **hrdziak hôrny** (*Clethrionomys glareolus*, synonymum *Myodes glareolus*) je menší hlodavec z čeľade chrčkovité. Obýva lesy západnej palearktídy, od Britských ostrovov až po Bajkalské jazero. Od polárneho kruhu po pohoria Sajan, Ťanšan, sever Kazachstanu a Malej Ázie. Výskyt na Slovensku bol doložený na 86,5 % územia, obýva celú územie od nížin až po alpínske pásmo hôr.

## Rozšírenie a početnosť

Hrdziak lesný je v Európe rozšírený od polárneho kruhu až po severné Španielsko, Taliansko a Grécko. Nežije na Islande a na ostrovoch stredomoria.

### Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 373 (86,5 % rozlohy Slovenska) v nadmorských výškach 97 (NPR Tajba) – 2 000 m n. m. (Vysoké Tatry)

## Galéria

*
*
* Lebka z rôznych pohľadov, spodná a vrchná čelusť

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hrdziak lesný Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Hrdziak lesný**
# Myška drobná

|  |
| --- |
| Myška drobná |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  * |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | myšovité (Muridae) |
| **Rod (genus)** | myška (Micromys) |
| **Druh (species)** | myška drobná (M. minutus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Micromys minutus* Pallas, 1771 |
| Synonymá |
| myš drobná

---

 |
|  Mapa rozšírenia myšky drobnej |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Myška drobná** alebo **myš drobná** (zastarano *myš najmenšia*; lat. *Micromys minutus*) je hlodavec z čeľade myšovité žijúci v Európe a časti Ázie. Obýva Palearktídu. Výskyt na Slovensku bol doložený na 59,1 % územia.

## Spôsob života

Je to jediný myšovitý hlodavec v Európe, ktorý si stavia hniezdo nad zemou, a ktorý má ovíjavý chvost. Slúži jej ako opora, dôležitý pomocník pri udržiavaní rovnováhy, takže všetky svoje štyri labky môže používať na zbieranie potravy a šplhanie po dlhých, ale tenkých steblách trávy a tŕstia.

## Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 255 (59,1 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 38, 8,8 %) v nadmorských výškach 97 (Tajba) – 1 920 m n. m. (Kopské sedlo v Belianskych Tatrách).

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Myška drobná Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Myška drobná**
# Slepé črevo

Schéma tráviacej rúry človeka. 1. pažerák, 2. žalúdok, 3. dvanástnik, 4. tenké črevo, 5. slepé črevo, 6. červovitý prívesok, 7. hrubé črevo, 8. konečník, 9. análny otvor
Perokresba slepého čreva a apendixu
**Slepé črevo** (iné názvy: **cékum, caecum**; lat. *intestinum caecum*) je vakovitý začiatok hrubého čreva. Hovorovo sa ako *„slepé črevo“* chybne označuje červovitý prívesok slepého čreva (lat. *appendix vermiformis*).

Má imunitnú funkciu.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Slepé črevo**
# Črevo

**Črevo** (*intestinum*, *enteron*) je najdlhší úsek tráviacej trubice. Nadväzuje na vrátnik žalúdka (lat. *pylorus*) a končí ritným otvorom (lat. *anus*). Je to orgán prispôsobený tráveniu a vstrebávaniu potravy. U niektorých rýb slúži črevo aj k dýchaniu vzdušného kyslíka.

Pri cicavcoch, vrátane človeka, sa črevo rozdeľuje na dve časti:

* Tenké črevo (lat. *intestinum tenue*)
* Hrubé črevo (lat. *intestinum crassum*)

V tenkom čreve je žalúdkom natrávená potrava ďalej štepená enzýmami podžalúdkovej žľazy(pankreasu), zmiešaná so žlčou a vstrebávaná sliznicou. V hrubom čreve sa vstrebáva predovšetkým voda a trávenina sa tu zahusťuje; vzniknuté výkaly sú potom vylučované z tela. Tu tiež žijú symbiotické baktérie, ktoré rozkladajú inak nestráviteľné zvyšky.

Dĺžka čreva človeka je asi 7 m, z toho asi 5 metrov pripadá na tenké črevo. Vo všeobecnosti platí, že relatívna dĺžka čreva závisí od potravy; pri mäsožravcoch dosahuje troj- až päťnásobok dĺžky tela, pri koňoch desaťnásobok, pri svini pätnásťnásobok a pri malých prežúvavcoch až dvadsaťpäťnásobok dĺžky tela.

V črevách niektorých druhov rýb, často pri dravcoch, sa vyskytujú tzv. pylorické výbežky, ktorých funkciou je vylučovanie tráviacich enzýmov.

## Črevo vtákov

Aj pri vtákoch sa rozlišuje tenké a hrubé črevo. Hrubé črevo ústi do kloaky, spoločného vyústenia tráviacej, močovej a pohlavnej sústavy.

## Črevo nižších živočíchov

Tráviacu trubicu prakticky všetkých živočíchov, ktoré majú oddelený prijímací aj vyvrhovací otvor, môžeme nazývať črevom. Funkcia takéhoto čreva je rovnaká ako funkcia čreva cicavcov – tráviť a prijímať živiny z prijatej potravy.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Črevo Wikislovník ponúka heslo **Črevo**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Střevo na českej Wikipédii.*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Biologický portál |
# Hraboš močiarny

|  |
| --- |
| Hraboš močiarny |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | chrčkovité (Cricetidae) |
| **Rod (genus)** | hraboš (Microtus) |
| **Druh (species)** | hraboš močiarny (M. agrestis) |
 |
| Vedecký názov |
| *Microtus agrestis* Linnaeus, 1761 |
|  Mapa rozšírenia hraboša močiarneho |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Hraboš močiarny** (*Microtus agrestis*) je hlodavec z čeľade chrčkovité. Obýva Palearktídu od západnej Európy po Bajkalské jazero. Výskyt na Slovensku bol doložený na 31,1 % územia.

## Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 134 (31,1 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 38, 8,8 %) v nadmorských výškach 294 (ústie doliny Šugovského potoka) – 1 750 m n. m. (Kotliská, Nízke Tatry).

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hraboš močiarny Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Hraboš močiarny**