Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Štvornožce

|  |
| --- |
| Štvornožce |
|
prvý riadok:obojživelník a vták; druhý riadok: cicavec a plaz |
| Vedecká klasifikácia |
|  [rozbaľ]
* |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | **štvornožce** (Tetrapoda) |
 |
| Vedecký názov |
| *Tetrapoda* Gaffney, 1979 |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Štvornožce** (iné názvy: **tetrapódy** , **štvornohé stavovce** ; lat. *Tetrapoda, Stegocephali*) je skupina (označovaná ako stupeň, nadtrieda a podobne) stavovcov, ktorej zástupcovia sa vyznačujú dobre diferencovanými končatinami s prstami.

Medzi štvornožce patria obojživelníky v (naj)širšom zmysle (t.j. primitívne formy štvornožcov a obojživelníky v užšom zmysle) a skupina blanovce (Amniota), ktorá zahŕňa plazy, vtáky a cicavce. Štvornožce sa prvýkrát objavili koncom devónu, pred asi 375 miliónmi rokov. Niektoré pozostatky prvotných štvornožčov nie sú dosť kompletné (najmä čo sa týka skamenelín končatín) na to, aby sa dalo spoľahlivo rozlíšiť, či už ide o štvornožca alebo len o vyspelú „rybu“, ktorá je na vývojovej ceste k štvornožcom.

## Systematika

### Zaradenie

Z vývojového hľadiska štvonožce patria pod ryby lalokoplutvovce, lebo sa z nich vyvinuli. Z tradičných dôvodov sa však zaraďujú ako samostatná skupina čeľustnatcov.

### Vnútorná systematika

[stupeň] štvornožce (Tetrapoda):

* [trieda] obojživelníky (Amphibia) v najširšom zmysle (okrem skupiny Recumbirostra)
* blanovce/amnioty/vyššie stavovce (Amniota) - z vývojového hľadiska patria pod obojživelníky, bežne sa však zaraďujú takto odddelene

## Zdroje

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Štvornožce Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Štvornožce**
# Euarchontoglires

**Euarchontoglires** (názov vznikol zložením slov Euarchonta + Glires) alebo zriedkavo **Supraprimates** je veľký taxón cicavcov, presnejšie placentovcov. Z recentných (teda nevyhynutých) živočíchov sem patria tieto rady: dvojitozubce, hlodavce, tany, letuchy a primáty.

## Vytvorenie

Taxón vytvorili Murphy et al. v roku 2001.

## Systematika

### Zaradenie v systéme

Taxón Euarchontoglires patrí do taxónu Boreoeutheria (=Laurasiatheria + Euarchontoglires), ktorý patrí pod placentovce.

### Vnútorná systematika

*Vysvetlivka: A, B, ...tu označujú rôzne významy toho istého názvu. Znak / oddeľuje úplné synonymá.*

Euarchontoglires:

* ? rad † Anagalida A/ Anagaloidea - po slovensky dlhonosotvaré A; u Bentona 2014 zaradené ako incertae sedis v rámci Boreoeutheria
* Glires A:
	+ *niekoľko vyhynutých taxónov*
	+ rad Lagomorpha - po slovensky dvojitozubce
	+ rad Rodentia - po slovensky hlodavce
* ? čeľaď †Adapisoriculidae - niekedy zaraďovaná (celá čeľaď alebo častejšie len africká časť z nej) pod Afrosoricida a staršie pod hmyzožravce
* rad Scandentia - po slovensky tany
* rad Dermoptera A - po slovensky letuchy A:
	+ ? rod †Thylacaelurus - zaradenie sporné (podrobnosti pozri v článku letuchy)
	+ ? čeľaď †Mixodectidae - zaradenie sporné (podrobnosti pozri v článku letuchy)
	+ čeľaď †Plagiomenidae
	+ (rad) Dermoptera B - po slovensky letuchy B
* rad Primates A - po slovensky primáty A:
	+ *niekoľko rodov incertae sedis*
	+ polorad (podrad, rad) †Plesiadapiformes - po slovensky plesiadapovce; možno parafyletický taxón, občas zaraďované niekde medzi tany a letuchy (podrobnosti pozri v článku plesiadapovce)
	+ polorad (podrad, rad) Primates B /Euprimates - po slovensky primáty B/primátoidy/pravé primáty

Vyššie uvedená systematika je uvedená tak, že uvádza len tú úroveň zgrupovania taxónov, ktorá je viac-menej nesporná. Presné vzťahy medzi vyššie uvedenými taxónmi (a teda aj ich poradie v systéme) sú v literatúre veľmi sporné a sporné sú teda aj vyššie úrovne zgrupovania týchto taxónov. U rôznych autorov možno nájsť najmä nasledujúce vyššie neuvedené taxóny resp. názvy:

* Anagalida (dlhonosotvaré) B = Anagaloidea + Glires A
* Anagalida (dlhonosotvaré) C = Anagaloidea + Glires A + Macroscelidea (t.j. tenkonožce), prípadne + †Zalambdalestidae (Anagalida C je dnes už zastaraný taxón, Macroscelidea nepatria a Zalambdalestidae dnes už nepatria pod Euarchontoglires)
* Glires B = Anagalida B
* Primatomorpha A = Dermoptera A + Primates A
* Primatomorpha B = Primates A
* Primates (primáty): Ďalšie významy slova primáty pozri v článku primáty
* Sundatheria = Scandentia + Dermoptera A
* Volitantia = Dermoptera + Chiroptera (t.j. netopiere), prípadne + Primates A (Volitantia je dnes už zastaraný taxón, Chiroptera nepatria pod Euarchontoglires)
* Euarchonta = Eurarchontoglires okrem Anagalida B (a prípadne aj okrem Adapisoriculidae)
* Archonta A = Euarchonta + Chiroptera (t.j. netopiere) (Archonta A je dnes už zastaraný taxón, Chiroptera nepatria pod Euarchontoglires)
* Archonta B = Euarchonta

## Zdroje
# Monogamia

**Monogamia** je biologický pojem a označuje celoživotné a exkluzívne reprodukčné spoločenstvo dvoch indivíduí rovnakého druhu. Prírodovedci rozlišujú medzi sexuálnou a sociálnou monogamiou. Sociálna príslušnosť k stálemu partnerovi slúži v prvom rade na odchov potomstva, dovoľuje ale aj iné sexuálne kontakty. Jednoženstvo (nazývane tiež monogamia) je manželstvo medzi jedným mužom a jednou ženou. Opakom monogamie je polygamia alebo mnohoženstvo.

## Monogamia v kresťanstve

Biblia kladie manželstvo ako monogamiu už od stvorenia sveta a ľudí (Gn 2,24). V Starom zákone sa monogamia pokladá za normálnu manželskú inštitúciu. Aj keď sa v záujme rozmnoženia potomstva niekedy trpela polygamia. Proroci opisujú vzťah Jahveho k Izraelu metaforou manželstva ktoré je monogamiou. V Novom zákone Ježiš povýšil manželstvo na sviatosť muža a ženy, a zdôrazňuje jeho nerozlučnosť (Mt 19,3-9).

## Referencie

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Monogamia Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Monogamia**
# Promiskuita

**Promiskuita** (lat. *promiscuus* – zmiešaný) je voľný pohlavný styk; striedanie partnerov.

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Škrečkorodé

**Škrečkorodé** (iné názvy: **chrčky** , **škrečky**; lat. *Cricetinae*) je podčeľaď hlodavcov z čeľade chrčkovité.

V slovenčine existujú v literatúre tri alternatívne prístupy na označovanie recentných rodov tejto podčeľade:

* všetky rody majú slovenský názov **škrečok**, okrem rodu Cricetus, ktorý má názov **chrček všetky rody majú slovenský názov **škrečok všetky rody majú slovenský názov **chrček**

## Systematika

Chrčky:

* rod †Pannonicola - jediný druh †Pannonicola brevidens
* rod †Rotundomys
* rod †Microtocricetus
* rod †Ischymomys
* rod †Collimys
* rod †Hattomys
* rod †Nannocricetus
* rod †Karstocricetus
* rod †Kowalskia
* rod †Hypsocricetus
* rod †Sinocricetus
* rod †Paracricetulus
* rod †Chuanocricetus
* rod †Amblycricetus
* rod †Rhinocricetus
* rod Cricetus- chrček / skrečok; jediný druh chrček poľný (=škrečok poľný, chrček roľný, staršie: chrček obyčajný, škrečok obyčajný) (Cricetus cricetus)
* rod Cricetulus - skrečok / chrček
* rod Tscherskia - škrečok / chrček; často zaraďované pod rod Cricetulus; jediný druh škrečok potkanovitý/chrček potkanovitý (Tscherskia triton, Cricetulus triton)
* rod Allocricetulus - škrečok / chrček; často zaraďované pod rod Cricetulus
* rod Cansumys - škrečok /chrček; niekedy zaraďované pod rod Cricetulus; jediný druh škrečok gansu/(?)chrček gansu (Cansumys canus)
* rod Mesocricetus - škrečok / chrček
* rod Phodopus - škrečok / chrček

Ojedinele sa do tejto podčeľade zaraďuje aj rod Calomyscus (škrečok/chrček) , ktorý sa inde zaraďuje ako samostatná podčeľaď Calomyscinae z čeľade Cricetidae (alebo čeľade Muridae v širšom zmysle) alebo ako samostatná čeľaď Calomyscidae .

## Známe chované druhy

K najčastejšie chovaným druhom patria:

* škrečok čínsky, lat. *Cricetulus griseus*
* škrečok zlatý, lat. *Mesocricetus auratus*
* škrečok džungarský, lat. *Phodopus sungorus*
* škrečok Campbellov, lat. *Phodopus campbelli*
* škrečok Roborovského, lat. *Phodopus roborowskii*

## Charakteristika

Škrečky sú nočné zvieratá. Vo voľnej prírode sa hrabú v podzemí pri dennom svetle, aby neboli chytené dravcami. Ich strava obsahuje množstvo potravín, vrátane sušených potravín, bobule, orechy, čerstvé ovocie a zeleninu. Vo voľnej prírode jedia pšenicu, orechy a malé kúsky ovocia a zeleniny, ktoré nájdu ležať na zemi, a občas jedia malý hmyz, ako sú malé ovocné mušky, cvrčky a červy. Majú pretiahnuté kožené sáčky na oboch stranách hlavy, ktoré siahajú po ramená, ktoré si plnia zásobami, ktoré majú byť uložené, prinesú ich späť do kolónie alebo ich zjedia neskôr.

Hoci škrečok zlatý (Mesocricetus auratus) bol prvýkrát vedecky opísaný v roku 1839, až v roku 1930 sa výskumníkom podarilo skrotiť a chovať škrečky. Všetky sýrske škrečky sú potomkami samičky, ktorú prvý našiel a zachytil v Sýrii zoológ Israel Aharoni.

Škrečkovo správanie sa môže líšiť v závislosti na jeho životnom prostredí, genetike, a interakcii s ľuďmi. Pretože sa ľahko chovajú v zajatí, sú často využívané ako laboratórne zvieratá v ekonomicky rozvinutých krajinách.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Škrečkorodé Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Škrečkorodé**
# Zajac

O iných významoch výrazu *Zajac* pozri *Zajac (rozlišovacia stránka)*.
Zajac poľný.
**Zajac** (lat. *Lepus*) je rod cicavcov z čeľade zajacovité.

Ide väčšinou o bylinožravce, ale pri nedostatku potravy sú známe aj prípady požierania mäsa.

Je schopný veľmi rýchleho behu. Sú to bežné stepné živočíchy, majú silné telo, končatiny má prispôsobené na skákanie a beh. Zadné nohy sú podstatne dlhšie ako predné. Umožňujú mu pri úniku pred dravcami v šprinte efektívne kľučkovať. V Európe žijúci zajac poľný (*Lepus europeus*) dokáže vyvinúť rýchlosť až 70 km/h.

Zajace sú samotáre alebo žijú v pároch. Sú obvykle veľmi plaché. Iba na jar v období párenia, kedy možno pozorovať vzájomné zápolenie medzi samicami ale aj medzi samcami, sa zvyknú združovať a vyskytovať vo väčších počtoch. Zajace žijú na poli. V jednom vrhu sa narodí približne 1 – 4 mláďat, záleží od podmienok a okolia.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhyWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Zajac Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Zajac Wikislovník ponúka heslo **Zajac**
# Laurázia

Laurázia a Gondwana pred 200 miliónmi rokov
**Laurázia** je názov dvoch hypotetických prapevnín severnej pologule. Zvyčajne sa ňou myslí mezozoická Laurázia.

Prvá Laurázia, tzv. Protolaurázia, bola prapevnina, ktorá vznikla po rozpade Rodínie (asi 800 mil. rokov pred Kr.)

Táto Proto-Laurázia sa rozpadla, ale čoskoro sa spojila s južnými úlomkami Rodínie, teda s východnou a západnou Gondwanou, čím vznikla prapevnina Pannotia, ktorá existovala cca od 600 do 540 miliónov rokov pred Kr. (teda do začiatku kambria). Túto súčasť Rodínie už nazývame Laurázia. V nasledujúcom období sa z Laurázie oddelilo niekoľko častí (takže sa svojim spôsobom rozpadla). Neskôr, už ako súčasť Pangey, pred asi 250 miliónmi rokov došlo k opätovnému zjednoteniu Laurázie (hovoríme o tzv. mezozoickej Laurázii). Zahŕňala Severnú Ameriku, Európu (tzv. Severoatlantický kontinent) a Áziu. Lauráziu z juhu omývalo more Tethys. Pri rozpade Pangey pred asi 150 miliónmi rokov sa Laurázia rozpadla na kontinenty Laurentia a Eurázia.

## Pozri aj

* Gondwana
* Pangea

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |

Pohyb kontinentov

| Milióny rokov dozadu |  |  |  | 1100 – 750 |  |  |  |  |  | 600 – 550 |  |  |  |  |  | – 200 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Arábia |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Madagaskar |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | India |
|  |  |  |  |  | ↗ | Kongo |  | ↓ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Afrika | → | Afrika |
|  |  |  |  |  | ↗ | Patagónia |  | ↓ |  |  | ↗ | Sibír |  |  |  | ↓ |  |  | ↗ | Atlantika | → | Južná Amerika |  |  |
| Atlantika | ↘ |  | ↗ | Západná Arábia |  | ↓ |  |  | ↗ | Baltika | ↘ |  |  |  |  |  |  | ↗ | Austrália |  |  |
| Ur | → | Rodinia | → | Východná Gondwana | → | Protogondwana | → | Pannotia | → | Laurentia | → | Euramerika (Laurussia) | → | Pangea | → | Gondwana | → | Antarktída | → | Antarktída |  |  |
| Arktída | → | Nena | ↗ |  | ↘ | Západná Gondwana | → | Protolaurázia | ↗ |  | ↘ | Gondwana | ↗ |  | ↘ | Laurázia | → | Laurentia | → | Severná Amerika |  |  |
| Baltika | ↗ |  |  |  | ↘ | Baltika | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Avalónia |  |  |  |  | ↘ | Eurázia |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | ↘ | Laurentia | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Severná Čína |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | ↘ | Sibír | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Južná Čína |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Oceány** |  |  |  | Mirovia |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Prototethys, Paleotethys |  | Panthalassa |  | Tethys |  |  |  |  |  |  |

* vodorovné a šikmé šípky - rozdelenie a spojenie
* zvislé šípky - postupné pripájanie a oddeľovanie
# Domáce zviera

Domáce zviera
**Domáce zviera** je živočích držaný počas väčšieho počtu generácií za zvláštnych, človekom formovaných podmienok. Od zvierat, z ktorých sa vyvinuli sa odlišujú výzorom, funkčne aj správaním.

Domáce zvieratá existujú už najmenej 10 000 rokov, najstaršími sú ovca, koza, krava a pes, ktoré sa spočiatku len konzumovali (vrátane psa) alebo používali ako surovina. Využitie nosnej sily zvierat pribudlo až neskôr.

Počet domácich zvierat je nízky (asi 20 rodov cicavcov, asi 20 rodov vtákov, kapry, včely, priadky morušové a niekoľko ďalších bezstavovcov). Okrem toho existujú špecifické skupiny:

* myš, škrečok a podobne, ktoré sa používajú v laboratóriách na pokusy
* líška, činčila, *medvedík čistotný* a podobne, ktoré sa používajú výlučne na výrobu kožuchových produktov
* druhy chované (aj) na špecifické lekárske a iné účely

Väčšinou pochádzajú z Eurázie, len osol, ťava, mačka a perlička sú z Afriky a lama, alpaka, morské prasiatko, a moriak boli domestikované v Amerike.

## Pozri aj

* domestikácia
* hospodárske zviera