Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Myš domová

|  |
| --- |
| Myš domová |
|  |
| Stupeň ohrozenia |
|
 |
| Vedecká klasifikácia |
|  * |  |  |
| --- | --- |
| **Doména** | eukaryoty |
| **Ríša (regnum)** | živočíchy (Animalia) |
| **Vývojový stupeň** | epitelovce (Eumetazoa) |
| **Skupina** | dvojstranovce (Bilateralia) |
| **Vývojová vetva** | druhoústovce (Dueterostomia) |
| **Kmeň (phylum)** | chordáty (Chordata) |
| **Podkmeň (subphylum)** | stavovce (Vertebrata) |
| **Nadtrieda (superclassis)** | čeľustnatce (Gnathostomata) |
| **Stupeň** | štvornožce (Tetrapoda) |
| **Trieda (classis)** | cicavce (Mammalia) |
| **Podtrieda (subclassis)** | živorodé (Theria) |
| **Nadrad (superordo)** | placentovce (Eutheria) |
| **Rad (ordo)** | hlodavce (Rodentia) |
| **Čeľaď (familia)** | myšovité (Muridae) |
| **Podčeľaď (subfamilia)** | myši (Murinae) |
| **Rod (genus)** | myš (Mus) |
| **Druh (species)** | myš domová (M. musculus) |
 |
| Vedecký názov |
| *Mus musculus* Linnaeus, 1758 |
|  Rozšírenie myši domovej |
| **Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biologický portál |

 |

**Myš domová** (staršie zriedkavo aj **myš domáca**; lat. *Mus musculus*) je významný druh z čeľade myšovité. Prirodzene obýva Euroáziu a severnú Afriku. Človekom bola zavlečená na ďalšie kontinenty a ostrovy. Výskyt na Slovensku bol doložený na 71 % územia.

## Rozšírenie na Slovensku

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 306 (71 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 95, 22 %) v nadmorských výškach 100 (Borša) – 1 350 m n. m. (Štrbské Pleso).

## Spôsob života

Myš domová je malý všežravý hlodavec aktívny najmä za súmraku a v noci, žijúci v menších spoločenstvách. Je zvyčajne veľká 72 až 100 mm, váži 9 až 30 g. Zvyčajne sa dožíva veku 1 až 2 roky. Rozmnožuje sa 4 až 8 krát ročne, pričom v jednom vrhu je zvyčajne 4 - 9, niekedy až 14 mláďat. Vďaka tomu sa môžu veľmi rýchlo premnožiť. Ako divé zviera žije myš domová najmä v ľudských obydliach, pričom spôsobuje škody na úrode a uskladnených potravinách rozhrýzaním a znečisťovaním trusom. Myši žijúce vo voľnej prírode zhromažďujú v podzemných skrýšach zásoby semien. Tieto voľne žijúce jedince sa na zimu zvyčajne sťahujú do blízkosti ľudských obydlí, kde nájdu dostatok potravy. Myš bola domestikovaná aj ako domáce zviera.

V laboratóriách patrí medzi najdôležitejšie modelové organizmy v medicíne a biológii. Je to najčastejšie geneticky modifikovaný cicavec.

Galéria

*
* Myš často komplikuje ako hlodavec životy aj obyvateľom rodinných domov.
* Zárez v horných predných zuboch je dobrý určovací znak
* S mláďatami

## Experiment myší raj

Experiment myší raj, alebo Calhounov experiment, bol experiment s myšami, z roku 1970, zameraný na štúdium sociálneho správania sa.

## Referencie

## Iné projekty

CommonsWikidruhy* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Myš domová Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Myš domová**
# Eocén

| Eocén |
| --- |
| Zaradenie |
| Epocha paleogénu |
| ← paleocén | oligocén → |
| Časové rozpätie eocénu (v miliónoch rokov) |
| **Začiatok** | 55,8 (± 0,2) |
| **Koniec** | 33,9 (± 0,1) |
| **Trvanie** | 21,9 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geovedný portál |

 |

**Eocén** (z gr. éós – úsvit, zore, kainos – nový) je stredné oddelenie paleogénu,
ktoré r. 1833 definoval Ch. Lyell.

Začalo sa pred 55,8 mil. rokmi a skončilo pred 33,9 mil. rokov.

## Delenie

Dnes sa delí na (od najnovšieho po najstaršie):

* priabón (priabon)
* bartón (barton)
* lutét (lutet)
* yprés (ypres)

Príklad staršieho delenia:

* vrchný eocén (priabón)
* stredný eocén (lutét)
* spodný eocén (kuis)

Príklad iného staršieho delenia:

* lud
* léd
	+ bartón
	+ auvers
* lutét
* yprés

## Charakteristika

Hlavné skameneliny sú numulity. Do eocénu možno zaradiť väčšinu paleogénnych sedimentov na území Slovenska.

## Klíma

Epocha eocénu obsahovala širokú škálu rôznych klimatických podmienok, ktoré zahŕňajú najteplejšie podnebie v ére kenozoika a pravdepodobne najteplejší časový interval od permsko-triasového masového vymierania a skorého triasu, a končí ľadovým podnebím. Vývoj eocénneho podnebia sa začal otepľovaním po skončení paleocénno-eocénneho tepelného maxima (PETM) v období 56 mil. rokov až po maximum počas eocénneho optima v období približne 49 mil. rokov. Počas tohto obdobia bolo na Zemi málo ľadu alebo žiadny ľad s menším rozdielom teplôt od rovníka k pólom. Z tohto dôvodu bola maximálna hladina morí o 150 metrov vyššia ako súčasná. Po tomto maxime nasledoval ústup do ľadovej klímy od eocénneho optima až po prechod eocénu do oligocénu v období pred 34 mil. rokov. Počas tohto poklesu sa na póloch začal opäť objavovať ľad a prechod eocén-oligocén je obdobím, keď sa antarktický ľadový príkrov začal rýchlo rozširovať.

## Referencie

## Pozri aj

* chronostratigrafická tabuľka

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Eocén**
# Oligocén

| Oligocén |
| --- |
| Zaradenie |
| Epocha paleogénu |
| ← eocén | miocén → |
| Časové rozpätie oligocénu (v miliónoch rokov) |
| **Začiatok** | 33,9 (± 0,1) |
| **Koniec** | 23,03 (± 0,05) |
| **Trvanie** | 10,87 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geovedný portál |

 |

**Oligocén** (z gr. oligos – málo, kainos – nový) je vrchné oddelenie paleogénu. V roku 1854 ho vymedzil E. von Beyrich. Začalo sa pred 33,9 mil. rokmi a skončilo pred 23,03 mil. rokov.

## Delenie

Oligocén sa dnes delí na:

* chatt (chat)
* rupel (rupél)

V minulosti sa delil na:

* chatt (chat)
* rupel (rupél)
* lattorf (latorf)

alebo sa delil len na:

* rupel (rupél)
* lattorf (latorf)

## Charakteristika

Oligocén je typicky vyvinutý v Parížskej panve, v Nemecku a Maďarsku. Sladkovodné súvrstvia oligocénu sa nachádzajú v severných Čechách, brakické a morské na južnom Slovensku. Koncom oligocénu došlo k vývoju bajkalskej riftovej zóny.

## Pozri aj

* chronostratigrafická tabuľka

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Oligocén**
# Pliocén

| Pliocén |
| --- |
| Zaradenie |
| Epocha neogénu |
| ← miocén | pleistocén → |
| Časové rozpätie pliocénu (v miliónoch rokov) |
| **Začiatok** | 5,322 (± 0,005) |
| **Koniec** | 2,588 (± 0,005) |
| **Trvanie** | 2,734 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geovedný portál |

 |

**Pliocén** (gr. pleión – viac, kainos – nový) je vrchné oddelenie neogénu, ktoré v roku 1832 definoval Charles Lyell. Pliocén nadviazal na miocén.

## Hranice

### Horná hranica

Na konci 20. storočia a v prvých rokoch 21. storočia bol pliocén vymedzený tak, že sa končil pred 1,806 mil. rokov. V roku 2005 však bola redefinovaná hranica spodného kvartéru – pleistocénu, ktorý zasahoval do vrchného pliocénu. Obe obdobia sa prekrývali v podstupni označovanom gelas. Po krátkej dobe bola táto sporná hranica v roku 2009 Medzinárodnou komisiou pre stratigrafiu zjednotená a gelas bol pričlenený k pleistocénu. Pliocén sa teda skončil pred 2,588 mil. rokov, so začiatkom ľadovej doby (porovnaj k tomuto článok pleistocén).

### Spodná hranica

Pokiaľ ide o spodnú hranicu, do 70./80. rokov 20. storočia sa do pliocénu obyčajne zahŕňala aj väčšina toho, čo dnes označujeme ako vrchný miocén, konkrétne obyčajne dnešný vrchný miocén okrem sarmatu. Pliocén preto podľa vtedajších vymedzení (a vtedajších datovaní) trval zhruba od 14/13/12/11/10,5/10 do 1,8/1 miliónov rokov pred Kr.

## Členenie

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
Členenie pliocénu podľa ICS 2009.:

| Stupeň | Podstupeň | Začiatok (v mil. rokov) |
| --- | --- | --- |
| pliocén | piačenz (piacenz) | 3,6 |
| zankl | 5,3 |

 |

Staršie členenia pliocénu, používané v Západných Karpatoch| Stupeň | Centrálna Paratethýda | Východná Paratethýda |
| --- | --- | --- |
| pliocén | ruman | akčagyl |
| dák | kimér |

 |

Medzinárodné členenie sa opiera o jednotky zavedené v mediteránnej oblasti.

## Poznámky

1. **^**  Záväzná Stratigrafická príručka nepoužíva názov tohto obdobia jednotne. Na s. 44 je použitý názov *zancleanský stupeň*, zatiaľ čo na s. 60 *zankl*. Termín *zankl* je použitý aj v práci Aubrechta (2014).

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pliocén**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Pleistocén

| Pleistocén |
| --- |
| Zaradenie |
| Epocha neogénu |
| ← pliocén | holocén → |
| Časové rozpätie pleistocénu (v miliónoch rokov) |
| **Začiatok** | 2,588 (± 0,005) |
| **Koniec** | 0,0117 (± 0,000099) |
| **Trvanie** | 2,5763 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geovedný portál |

 |

**Pleistocén** (iné názvy: **staršie štvrtohory**, **plistocén**; zastarano *dilúvium, staršie náplavy*) je útvar kenozoika, spodná časť kvartéru, významné obdobie striedania ľadových a medziľadových dôb.

## Postavenie v systéme a hranice

Názov pleistocén zaviedol r. 1836 Charles Lyell. Pojem dilúvium zaviedol r. 1823 W. Buckmann.

V starších systémoch bol definovaný tak, že sa začal pred 1,806 miliónmi rokov a skončil pred 10 000 rokmi resp. 11 800 rokmi. Neskôr bola dolná hranica pleistocénu krátky čas sporná a v roku 2009 Medzinárodná komisia pre stratigrafiu rozhodla, že dolnú hranicu presunie na začiatok štvrtohornej ľadovej doby, t. j. začiatok pleistocénu je pred 2,588 miliónmi rokov. K pleistocénu bol pridaný stupeň gelas, pôvodne vrchná časť pliocénu.

S týmto novo definovaným začiatkom v systéme Medzinárodnej komisie pre stratigrafiu splýva dolná hranica pleistocénu s dolnou hranicou kvartéru a s dolnou hranicou (štvrtohornej) ľadovej doby.

## Delenie

Terciér sa člení podľa platnej stratigrafickej škály (ICS 2023/04)takto:

| Oddelenie | Stupeň | Začiatok (v mil. rokov) |
| --- | --- | --- |
| pleistocén | vrchný pleistocén | 0,0117 |
| čiba | 0,774 |
| kaláber | 1,806 |
| gelas | 2,588 |

Na severnej pologuli sa väčšinou pri regionálnom výskume používa členenie na glaciály a interglaciály podľa alínskeho alebo nordického systému. Podrobnejšie pozri tabuľku v článku ľadová doba (časť štvrtohôr).

## Charakteristika (pre definíciu s dolnou hranicou 1,806)

Ako rozhodujúci činiteľ, všestranne ovplyvňujúci faunu, flóru, podnebie, morfológiu povrchu a i. vystupuje štvrtohorné zaľadnenie.

V pleistocéne vyhynuli obrovské cicavce a dokončila sa evolúcia moderného človeka (homo sapiens). Z druhov rodu človek v pleistocéne žili Homo sapiens, neandertálec, Homo heidelbergensis, Homo erectus a Homo antecessor

## Referencie

## Pozri aj

* chronostratigrafická tabuľka
* Pleistocénny park

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pleistocén**
# Holocén

| Holocén |
| --- |
|  |
| Zaradenie |
| Epocha neogénu |
| ← pleistocén |
| Časové rozpätie holocénu (v miliónoch rokov) |
| **Začiatok** | 0,0117 (± 0,000099) |
| **Koniec** | trvá |
| **Trvanie** | 0,0117 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geovedný portál |

 |

**Holocén** (iné názvy **mladšie štvrtohory**, **postglaciál**, **poľadová doba**; zastarano *alúvium, mladšie náplavy*; v nordickom a britskom systéme zaľadnenia **interglaciál flandr**) je najmladšia časť kvartéru, ktorá trvá dodnes.

## Datovanie

Holocén zahŕňa posledných cca 11 600 – 11 800 rokov (= od 9600 – 9800 pred Kr.). Presnejšie datovania začiatku:

* novšie:
	+ 11700 pred rokom 2000 (=9700 pred Kr.) +/− 99 rokov
	+ 11703 pred rokom 2000 (=9703 pred Kr.) +/−52 alebo 11702 pred rokom 2000 (=9702 pred Kr.)
	+ (?) 11784 pred rokom 2000 (=9784 pred Kr.)+/− 69 rokov
	+ zhruba pred 11600 rokmi (=9600 pred Kr.)
* staršie:
	+ 11500 BP (=9550 pred Kr.)
	+ 10000 rádiokarbónových rokov BP (= okolo 11 500 BP (= 9550 pred Kr.) alebo okolo 11 430 BP (=9480 pred Kr.) +/− 130 BP)
	+ pred okolo 12 000 rokmi (= vyše 10 000 pred Kr.)
	+ okolo 10 000 BP/pred okolo 10 000 rokmi (= cca 8000 pred Kr.)
	+ 8150 pred Kr.
	+ pred okolo 12000 rokmi (= vyše 10000 pred Kr.) alebo 8300 pred Kr., pričom prvý dátum je ale definovaný tak, že zahŕňa aj dryas, čiže koniec würmu

## Charakteristika

Z historického hľadiska teda zahŕňa približne polovicu neskorého paleolitu, ďalej mezolit a ďalšie obdobia až dodnes.

Názov zaviedol I. medzinárodný geologický kongres v roku 1885.

## Delenie

Niekedy sa holocén delí na starý, stredný a mladý, ale najbežnejšie je delenie na klimatické obdobia (od najmladšieho po najstaršie):

* subrecent
* subatlantik
* subboreál
* epiatlantik
* atlantik
* boreál
* preboreál

Takéto delenie sa v posledných rokov ukázalo ako nezodpovedajúce skutočnému klimatickému vývoju (preto sa používa prakticky už len v severnej Európe, kde aj vzniklo), ale iné podobne jednoduché delenie zatiaľ neexistuje.

## Pozri aj

* chronostratigrafická tabuľka

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Holocén**