Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Alar Karis

| Alar Karis
 |
| --- |
|  |
|

---

6. predsjednik Estonije
 |
| *Inkumbent* |
| Mandat 11. listopada 2021.
 |
| Premijer(i)
 | Kaja Kallas
 |
| Prethodnik
 | Kersti Kaljulaid
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 26. ožujka 1958.  Tartu, Estonija (tada  Sovjetski Savez) |
| Politička stranka
 | Nezavisni
 |
| Supružnik
 | Sirje Karis
 |
| Zanimanje
 | biolog, političar
 |

**Alar Karis** (estonski izgovor:  [ˈɑlɑr ˈkɑris] ; Tartu, 26. ožujka 1958.), estonski biolog i genetičar te političar koji je 11. listopada 2021. godine izabran za predsjednika Estonije.

Rođen je 1958. godine u Tartuu kao sin botaničara Harryja Karisa. Nakon što je 1981. godine diplomirao na Estonskoj poljoprivrednoj akademiji, godine 1999. postao je profesor na Univerzitetu u Tartuu. Prije političke karijere bio je rektor Estonskog univerziteta životnih nauka (2003. – 2007.) i Univerziteta u Tartuu (2007. – 2012.), glavni državni revizor (2013. – 2018.) te direktor Estonskog nacionalnog muzeja (2018. – 2021.).

U kolovozu 2021. godine, predsjednik parlamenta Jüri Ratas ponudio je Karisu kandidaturu za predsjednika, što je ovaj prihvatio. Karis je na koncu dobio podršku obiju vladajućih stranaka te je, kao jedini kandidat, izabran sa 72 glasa u drugom krugu. He assumed the office on 11 October 2021. Iako legalan, Karisov je izbor izazvao kontroverze u Estoniji jer je, kako su neki komentatori naveli, podsjećao na izbore iz sovjetskog doba, kada se "biralo" između samo jednog kandidata. Sam Karis je u svom govoru nakon izbora referirao na ove izjave, pozivajući *Riigikogu* da razmotri promjene izbornog zakona.

## Reference
# Riigikogu

| *Riigikogu* |
| --- |
| 14. redovni saziv |
|  |
| Vrsta |
| Vrsta | jednodomni |
| Historija |
| Osnovano | 23. lipnja 1919. |
| Raspušteno | 1940. – 1992. |
| Vodstvo |
| Predsjednik | Lauri Hussar, E200 (od 10. travnja 2023.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 101 |
|  |
| Političke grupe | **Vlada(61) Reformisti (37)
* Eesti 200 (14)
* SDE (9)
* Nezavisni (1)

**Oporba (40) EKRE (16)
* Centristi (13)
* Isamaa (8)
* Nezavisni (3)
 |
| Izbori |
| Posljednji izbori | 3. ožujka 2023. |
| Sljedeći izbori | 2027. |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  dvorac Toompea, Tallinn, Estonija |
| Web-stranica |
| riigikogu.ee |

Riigikogu (srpskohrvatski: "Državna skupština") je jednodomni nacionalni parlament Republike Estonije. *Riigikogu* je središte zakonodavne vlasti u Estoniji, a s obzirom na snažnu parlamentarnu strukturu republike, ujedno je i najvažnija politička institucija u zemlji. Uz osnovne zakonodavne ovlasti, *Riigikogu* je zadužen i za izbor premijera, predsjednika Vrhovnog suda te (najčešće sam, ali uz moguće sudjelovanje predstavnika lokalne vlasti u širem izbornom kolegiju) predsjednika. *Riigikogu* također odobrava i ratificira međunarodne sporazume, nadzire rad vojske, donosi proračun, nadzire rad izvršne vlasti i slično.

Prvi estonski parlament utemeljen je 23. travnja 1919. godine, kada je Estonska ustavotvorna skupština započela sa zasjedanjem. Prvi izabrani *Riigikogu* zasjedanje je započeo 1920. godine, a do 1938. godine organizirano je ukupno pet izbora za zastupnike. Do 1938. godine, *Riigikogu* je bio jednodoman; iste godine, ustavnim je promjenama podijeljen na dva doma - Poslanički dom (estonski: *Riigivolikogu*) kao donji, te Nacionalno vijeće (estonski: *Riiginõukogu*) kao gornji dom. Uloga parlamenta varirala je značajno za Prve Republike.

Od 1940. do 1990. godine, ulogu parlamenta preuzeo je Vrhovni sovjet Estonske SSR, a od 1990. do 1992. godine to je obnašalo Vrhovno vijeće Republike Estonije. Prema Ustavu iz 1992. godine, *Riigikogu* je ponovno uspostavljen kao jednodomni parlament sa 101 zastupnikom.
# Premijer Estonije

| Premijer Estonije
 *Eesti Vabariigi peaminister* |
| --- |
|  |
| **Inkumbent Kristen Michal** od 23. srpnjai 2024. |
| Sjedište | Kuća Stenbock  Tallinn, Estonija |
| Predlagatelj | Predsjednik Estonije |
| Imenuje | *Riigikogu* |
| Mandat | Bez fiksnog trajanja (parlamentarni izbori svake četiri godine) |
| Inauguracijski držac | Konstantin Päts |
| Formiranje | 24. veljače 1918. |
| Plaća | €5,288 mjesečno |

**Premijer Estonije** (estonski: *Peaminister*, doslovno "Glavni ministar") je predsjednik vlade Republike Estonije. Premijera nominira Predsjednik nakon konzultacija s parlamentarnim grupama, a potvrđuje ga parlament. U slučaju neslaganja oko kandidata, parlament ima mogućnost odbaciti predsjednikov prijedlog i izabrati vlastitog kandidata. S obzirom na to da funkcija premijera ovisi o podršci parlamentarne većine, u praksi se premijerom imenuje čelnik najveće stranke u vladajućoj koaliciji u parlamentu. Aktualna je premijer Kristen Michal iz Reformske stranke, a na dužnost je stupio 23. srpnja 2024. godine.

Historijski, premijer Estonije imao je značajnu ulogu u vođenju države. Od 1918. do 1920. godine, premijer je ujedno bio i državni poglavar, nakon čega je tu funkciju preuzeo "Državni starješina" (estonski: *Riigivanem*), koji je objedinjavao funkcije premijera i predsjednika. Od 1938. godine pa sve do obnove nezavisnosti 1992. godine, funkcija premijera pala je u drugi plan, isprva nauštrb one Predsjednika (od 1938. do 1940. godine), a onda i u odnosu na čelnike KP Estonije tokom sovjetskog perioda. Funkcija premijera službeno je obnovljena 1990. godine, ali je konsolidirana dvije godine kasnije.

Premijer Estonije prema Ustavu je čelnik estonske vlade te nadzire i koordinira njezin rad. Za razliku od većine drugih parlamentarnih republika, premijer Estonije je i *de facto* i *de iure* državni poglavar, s obzirom da estonski Ustav cjelokupnu izvršnu vlast stavlja u ruke Vlade, čiji je premijer čelnik. U drugim sustavima, predsjednik je barem nominalno na čelu izvršne vlasti ili ju dijeli s premijerom, što u Estoniji nije slučaj. S obzirom na ovu činjenicu, premijer Estonije *de iure* ima velik autoritet i široke ovlasti, međutim stvarna snaga premijera ovisit će o strukturi vlade te snazi vladajuće stranke u parlamentu.

## Povezano

* Lista premijera Estonije

## Vanjske veze

* Službene stranice
# Manifest narodā Estonije

Tekst Manifesta na estonskom jeziku.
**Manifest narodā Estonije** (estonski: *Manifest Eestimaa rahvastele*), ili **Deklaracija nezavisnosti Estonije**, osnivački je akt Republike Estonije donesen 24. veljače 1918. godine, kojim je formalno proglašena nezavisnost Estonije. Danas se 24. veljače u Estoniji slavi kao Dan nezavisnosti. Manifest, odnosno Deklaraciju, sastavio je Odbor za spas Estonije, čije su članove izabrali starješine Estonske provincijske skupštine. Izvorno je planirano da se Manifest proglasi 21. veljače, ali je objava odgođena za popodnevne sate 23. veljače, kada je Manifest tiskan i javno pročitan u Pärnuu. Sljedećega dana, kada je i stupio na snagu, javno je pročitan u glavnom gradu Tallinnu.

Manifest narodā Estonije donesen je u vrlo turbulentnom periodu estonske historije, tokom Prvog svjetskog rata. Estonija je bila rastegnuta između ruskih trupa u povlačenju i nadolazećih njemačkih trupa, koje će izvršiti okupaciju zemlje u posljednjim mjesecima rata. Iako je ratna situacija gotovo pa paralizirala zemlju, *Maapäev* (Provincijska skupština) uspio je ovlastiti Odbor za spas Estonije da izradi deklaraciju o nezavisnosti Estonije. Iako je situacija i dalje bila neizvjesna, jer ni Rusi ni Nijemci nisu priznali novoproglašenu republiku, poraz Centralnih sila i kapitulacija Njemačke u studenom 1918. godine doveli su do povlačenja njemačkih trupa iz zemlje te su Nijemci formalno predali vlast Privremenoj vladi Estonije 19. studenog 1918. godine.

No, boljševička Rusija također nije bila zadovoljna proglašenjem estonske nezavisnosti te je nakon 10 dana izvršila invaziju na zemlju kojom će započeti Estonski rat za nezavisnost. Rat je formalno završen 2. veljače 1920. godine, kada su zaraćene strane potpisale sporazum u Tartuu. Sporazumom je formalno priznata nezavisnost Estonije, koja će 1921. godine postati punopravna članica Lige naroda.

## Reference

## Vanjske veze

* Estonian Declaration of Independence, 24 February 1918 at www.president.ee
# Rusko-estonski sporazum iz Tartua

| Sporazum iz Tartua |
| --- |
|
Adoljf Ioffe potpisuje sporazum u ime Ruske SFSR |
| **Generalno** |
| **Tip sporazuma** | mirovni sporazum
 |
| **Depozitar** | Liga naroda
 |
| **Potpisivanje** | 2. veljače 1920.  Tartu, Estonija
 |
| **Ratifikacija** | 30. ožujka 1920.  Moskva, Ruska SFSR
 |
| **Stranke** |
|

|  | Strana 1
 | Strana 2
 |
| --- | --- | --- |
| Strane
 |  Estonija
 |  Ruska SFSR
 |
| Potpisnici
 | Jaan Poska
 | Adoljf Ioffe
 |

 |

**Sporazum iz Tartua** (estonski: *Tartu rahu*) mirovni je sporazum potpisan 2. veljače 1920. godine u Tartuu između Republike Estonije i Ruske SFSR, a kojim je okončan Estonski rat za nezavisnost. Sporazumom se sovjetska Rusija obvezala odreći se svih teritorijalnih pretenzija nad Estonijom te je priznala njezinu proglašenu nezavisnost. Ratifikacije sporazuma razmijenjene su 30. ožujka 1920. godine u Moskvi, a sporazum je 12. srpnja 1922. godine deponiran pri Ligi naroda.

Mirovni sporazum okončao je Estonski rat za nezavisnost i zajamčio rusko priznanje estonske nezavisnosti. Uz to, dogovorena je granica na rijeci Narvi, a estonskom je stanovništvu dozvoljen povratak u domovinu, kao i ruskom. Sva pokretna imovina koju su Rusi odnijeli iz Estonije tokom Prvog svjetskog rata trebala je biti vraćena Estoniji. Ruska SFSR također je pristala otpisati cjelokupni estonski carski dug te isplatiti Estoniji 15 milijuna zlatnih rublji kao njihov postotak zlatnih rezervi bivšeg Ruskog Carstva. Također, Rusija je pristala dati Estoniji koncesiju nad dijelom svojih šuma kako bi se izgradila pruga od estonske granice do Moskve.

Sprazum je imao značaj kako za Estoniju, kojom je ona i *de iure* međunarodno priznata, ali i za status Ruske SFSR, koja također nije bila međunarodno priznata; sam Lenjin bio je izrazito zadovoljan sporazumom. Ipak, sovjetska Rusija nikada nije ispunula sve obećane stavke sporazuma. Primjerice, muzejske zbirke Univerziteta u Tartuu još uvijek se nalaze u Voronježu, a i povratak Estonaca u domovinu bio je opstruiran. Također, tokom Drugog svjetskog rata, Sovjetski Savez nanovo je anektirao Estoniju i ostale Baltičke zemlje. Uz to, dio teritorija koji je prema sporazumu pripao Estoniji danas je dio Ruske Federacije.

## Povezano

* Estonski rat za nezavisnost
* Sovjetska aneksija baltičkih država

## Reference

## Vanjske veze

* Text of the treaty Arhivirano 2018-02-03 na Wayback Machine-u
* Which Continuity: The Tartu Peace Treaty of 2 February 1920, the Estonian–Russian Border Treaties of 18 May 2005, and the Legal Debate about Estonia’s Status in International Law
# .ee

**.ee** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Estoniju. Administrira ga EENet.

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |

## Vanjske veze

* IANA .ee whois information Arhivirano 2008-08-21 na Wayback Machine-u
* Registration of Domain Names under .ee Top Level Domain
* Domain Hacks Suggest - prijedlozi za hakiranje .ee domena
# Vojvodstvo Livonija

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Vojvodstvo LivonijaKsięstwo Zadźwińskie Livonijos kunigaikštystė* |
| Vazalna država Velike Kneževine Litvanije, kasnije Poljsko-Litvanske Unije
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1561. – 1629.** |   →     → |

 |
|  Grb
 |
| Lokacija Karta Poljsko-Litvanske Unije iz 1618. godine (Livonija je obojena tamnosivom bojom) |
| **Glavni grad** | Fellin
 |
| **Politička struktura** | Vojvodstvo
 |
| **Veliki vojvoda Litvanije / Poljsko-litvanski kralj** |
|  • *1561.* – 1572.
 | Žygimantas Augustas (prvi) |
|  • 1588. – *1621.* | Žygimantas Vaza (posljednji) |
| **Historija** | Novi vijek
 |
|  • Sporazum iz Vilniusa | 28. novembar 1561.
 |
|  • Poljsko-švedski rat
 | 1620. – 1622.
 |
|  • Sporazum iz Altmarka | 25. septembar 1629.
 |
| **Danas dio** |  Estonija  Latvija
 |

 |

**Vojvodstvo Livonija** (poljski: *Księstwo Zadźwińskie* ili *Księstwo Inflanckie*, litvanski: *Livonijos kunigaikštystė*, estonski: *Üleväina-Liivimaa hertsogkond*, latvijski: *Pārdaugavas hercogiste*, latinski: *Ducatus Ultradunensis*) zvana i **Poljska Livonija** bila je domena Velike Kneževine Litvanije, a kasnije Poljsko-Litvanske Unije koja je
egzistirala od 1561. do 1621.

Prostirala se po teritoriju današnje sjeverne Latvije i južne Estonije.

## Historija

Tokom 16. vijeka Terra Mariana je postala predmet natjecanja između Kraljevine Danske, Kraljevine Švedske, Ruskog Carstva i Poljsko-Litvanske Unije.

Ruski car Ivan IV Grozni napao je 1558. Terra Marianu i time započeo Livonski rat 1558.-83.
Istovremeno su i trupe Poljsko-Litvanske Unije napale jug Terre Mariane.

Nesposoban da se dalje brani veliki majstor Livonskog reda (grana Teutonskog Reda) Gotthard Kettler, predao je 1561. jug Terre Mariane Poljsko-Litvanskoj Uniji, koja je ubrzo sekularizirala svoju novu domenu.
Pa je nakon tog podjelila na dva vojvodstva; Kneževinu Kurlaniju i Semigaliju (dio današnje Latvije između zapadne obale Rijeke Daugave i Baltičkog mora) kao domenu Velike Kneževine Litvanije i *Vojvodstvo Litvanija* (dio sjeverne Latvije i južne Estonije) kao zajedničku poljsko-litvansku domenu.

Nakon Sedmogodišnjeg rata i Livonskog rata, kad je Batory prodro u Rusiju, i primorao je na sklapanje Mira u Jam-Zapoljskom, Poljsko-Litvanska Unija učvrstila je svoju vlast u Terra Mariani, ali bez Estonije i otoka Zapadnoestonskog arhipelaga.

Poljske pretenzije na Estoniju i spor oko švedskog trona doveli su do Švedsko-poljskog rata 1601. u kojem je Kraljevina Švedska 1621. zauzela Rigu a nakon tog 1625. i Tartu. Nakon tih poraza Poljsko-Litvanska Unija bila je prisiljena prepustiti Kraljevini Švedskoj svoje vojvodstvo.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Przyłączenie Rygi do Rzeczpospolitej Obojga Narodów (1561–1581)* Arhivirano 2021-12-17 na Wayback Machine-u (`pl`)
# Okruzi Estonije

| Okruzi Estonije maakonnad |
| --- |
| Karta Estonskih okrugaKarta Estonskih okruga
 |
|  |
| **Država** |  Estonija
 |

**Okruzi Estonije** (estonski: *maakonnad*) kojih ima petnaest, su administrativne jedinice prvog nivoa lokalne samouprave na koje je Estonija administrativno podjeljena od stjecanja nezavisnosti 1991.

## Karakteristike

Okruzi se nadalje dijele na gradove (linnad) i parohije (vallad). Estonija je 1997. imala 254 gradova i parohija.
Parohije se nadalje dijele na manje administrativne jedinice *alevide* (nešto kao općine) i još manje *alevikude* i *külade* (sela).
Pojedini gradovi su podjeljeni na *linnaosade* (distrikte).

Nakon novog Ustava 1992. i administrativne reforme šest dotadašnjih nezavisnih gradova spojeno je sa okolnim okruzima.
Kohtla-Järve, Narva i Sillamäe spojeni su sa Okrugom Ida-Viru.
Grad Pärnu spojen je sa Okrugom Pärnu, Tallinn sa Okrugom Harju i Tartu sa Okrugom Tartu.

### Lista današnjih okruga

| Grb
 | Ime
 | Administrativni centar
 | Površina (km²) | Stanovnika (2002) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Harju
 | Tallinn
 | 4,333
 | 523,588
 |
|  | Hiiu
 | Kärdla
 | 1,023
 | 10,385
 |
|  | Ida-Viru
 | Jõhvi
 | 3,364
 | 177,471
 |
|  | Järva
 | Paide
 | 2,460
 | 38,514
 |
|  | Jõgeva
 | Jõgeva
 | 2,604
 | 38,060
 |
|  | Lääne
 | Haapsalu
 | 2,383
 | 28,394
 |
|  | Lääne-Viru
 | Rakvere
 | 3,628
 | 67,364
 |
|  | Pärnu
 | Pärnu
 | 4,807
 | 90,507
 |
|  | Põlva
 | Põlva
 | 2,165
 | 32,308
 |
|  | Rapla
 | Rapla
 | 2,980
 | 37,319
 |
|  | Saare
 | Kuressaare
 | 2,922
 | 35,746
 |
|  | Tartu
 | Tartu
 | 2,993
 | 149,160
 |
|  | Valga
 | Valga
 | 2,044
 | 35,479
 |
|  | Viljandi
 | Viljandi
 | 3,422
 | 57,482
 |
|  | Võru
 | Võru
 | 2,305
 | 39,465
 |

## Historija

U periodu između 1918.-1940. kad je Estonija bila nezavisna, zemlja je bila podjeljena na 11 okruga.
Kad je Sovjetski savez okupirao zemlju ispočetka je zadržao i te okruge, ali ih je nakon Drugog svjetskog rata počeo modificirati u rajone.
Nakon stjecanja nezavisnosti 1991. rajonima je vraćeno staro ime *maakonnad*.

### Lista okruga 1918.-1940

| Ime
 | Stanovnika
 | Površina (km²) | Administrativni centar
 | Današnji okrug
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Harju
 | 243,122
 | 5,682
 | Tallinn
 | Harju, Rapla
 |
| Järva
 | 58,954
 | 2,761
 | Paide
 | Järva
 |
| Lääne
 | 75,039
 | 4,779
 | Haapsalu
 | Lääne
 |
| Ösel
 | 55,851
 | 2,963
 | Kuressaare
 | Hiiu, Saare
 |
| Pärnu
 | 94,653
 | 5,457
 | Pärnu
 | Pärnu
 |
| Petseri
 | 64,712
 | 1,891
 | Pečori
 |  |
| Tartu
 | 181,296
 | 7,016
 | Tartu
 | Jõgeva, Tartu
 |
| Valga
 | 39,278
 | 1,510
 | Valga
 | Valga
 |
| Viljandi
 | 74,993
 | 4,059
 | Viljandi
 | Viljandi
 |
| Viru
 | 146,318
 | 7,384
 | Rakvere
 | Ida-Viru, Lääne-Viru
 |
| Võru
 | 83,145
 | 4,043
 | Võru
 | Põlva, Võru
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Counties of Estonia* (`en`)
# Aesti

Mapa preuzeta iz djela *Germaniae veteris typus* (srpskohrvatsi: *Historijska karta Njemačke*, 1645.), čiji su autori Willem i Joan Blaeu. "Aestui" se nalaze u gornjem desnom uglu karte, sjeveroistočno od teritorija na kojem su vjerojatno živjeli.
**Aesti**, **Aestui** ili **Esti** (lat. *Aesti*, *Aestii*) su, prema rimskom historičaru Tacitu, bili drevni stanovnici koji su naseljavali područje današnjih pribaltičkih država, tadašnje Estije (lat. *Aestui*). Ovaj naziv za stanovnike područja istočno od današnje Švedske na obalama Baltičkog mora Tacit je prvi put naveo u svom kapitalnom djelu *De Origine et situ Germanorum* iz 98. godine.

Prema nekim historiografskim istraživanja, drevna Estija nalazila se na području današnje Kalinjingradske oblasti Ruske Federacije, a iako samo ime ima veliku fonološku sličnost s imenom suvremene države Estonije, vjeruje se da između njih ne postoje nikakve direktne historijske veze. Geografski i etnolingvistički dokazi govore da su drevni Esti zapravo bili zajedničko ime za baltičke narode, a ne direktni preci suvremenih Estonaca.

## Literatura

* Deutschler, Yorck:  *"Die Aestii - Bezeichnung für die heutigen Esten Estlands oder die untergegangenen Pruzzen Ostpreußens"* , in: Deutschler, Yorck. *"Die Singende Revolution" - Chronik der Estnischen Freiheitsbewegung (1987—1991)*, Ingelheim, March 1998/June. 2000. ISBN 978-3-88758-077-3. pp. 196-198
* Saks, Edgar Valter (1960). *Aestii, An Analysis of an Ancient European Civilization. Studies in the Ur-European History". Part 1*. Montreal–Heidelberg: Võitleja.
* Bojtàr, Endre . Foreword to the Past: a Cultural History of the Baltic People.
# 98.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 1. vijek pne. – **1. vijek** – 2. vijek
 |
| Decenija:
 |  60-e  70-e  80-e  – 90-e –  100-e  110-e  120-e  |
| Godine:
 | 95 96 97 – **98** – 99 100 101
 |

Nerva

98.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 98.. (XCVIII) |
| Ab urbe condita
 | 851.
 |
| Islamski
 | 540 BH – 539 BH.
 |
| Iranski
 | 524 BP – 523 BP.
 |
| Hebrejski
 | 3858–3859.
 |
| Bizantski
 | 5606–5607.
 |
| Koptski
 | -186–-185.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 153–154.
 |
| • *Shaka Samvat* | 20–21.
 |
| • *Kali Yuga* | 3199–3200.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 2734–2735.
 |
| • 60 godina
 | Yang Zemlja Pas (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 10098.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **98.** (**XCVIII**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Trajana** (ili, rjeđe, **godina 851. *Ab urbe condita). Oznaka 98. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* 1.1. - Rimski car Nerva je za vrijeme privatne audijencije pogođen moždanim udarom.
* 27.1. - Nerva umire od groznice u svojoj vili u Vrtovima Salustije. Isti dan ga nasljeđuje njegov usvojeni sin Trajan, popularni vojskovođa i političar rodom iz Italice kraj današnje Seville, postavši prvi ne-Italijan na čelu Carstva.
* Nakon što je proglašen carem, Trajan ulazi u Rim bez ikakve pompe i tako osvaja javnost umornu od čestih smjena vladara. Odmah po dolasku na vlast odlučuje obnoviti politiku svojih prethodnika Augusta, Vespazijana i Nerve prema Senatu te priznaje njegove drevne ovlasti. Istovremeno počinje veliku pažnju pridavati financijama Carstva, nastojeći po svaku cijenu spriječiti povećanje poreza.
* Trajan naređuje da se potkazivači, čije je dojave Domicijan koristio kako bi opravdao svoju tiraniju, protjeraju iz Rima.
* Nastojeći još više proširiti promet u aleksandrijskoj luci, Trajan naređuje da se ponovno otvori kanal koji spaja Nil sa Crvenim morem.
* Trajan, nastavljajući djelo svog prethodnika Nerve, u Rim uvodi elemente socijalne zaštite, odnosno državne fondove u svrhu ishrane i zbrinjavanja siromašne djece.
* Tacit dovršava svoju knjigu *Germania* (približni datum).

## Rođenja

## Smrti

* 27.1. – Nerva, rimski car
* Apolonije iz Tijane, grčko-rimski filozof i matematičar (r. 2)