Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hilderik II

**Hilerik II** (653. - 675. godine) je bio kralj Franaka od 673. - 675. godine.

Ovaj brat od kralja Klotara III dolazi na najvišu državnu dužnost poslije sumnjive smrti svog prethodnika u plemićkoj zavjeri. Kako novi kralj nije uspio ispuniti iščekivanja plemića koji su ga postavili on ubrzo na kraju "pripravničkog" roka biva ubijen "nesretnim" slučajem tokom lova. U neredima koji su potom uslijedili Franačka država je više od deset godina bila bez kralja.

Novi kralj postaje Teodorik III, prema željama velikaša Pipina koji je priskrbio svu vlast u državi.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Franačke** | Nasljednik:
 |
| **Klotaire III** | **Teodorik III** |
# Teuderik III

**Teuderik III** (*Teodorik*; njemački: *Theuderich*, francuski: *Thierry*; (oko 653. - 691.) je bio franački kralj od 687. - 691. godine.

Postavljen je na tron od plemića Pipina Karolinga koji je upravljao Franačkom bez kraljeva cijelo jedno desetljeće. Njegovim kraljevanjem ništa se u državi nije promijenilo tako da je poslije Hilderika II. prošao kao još jedan od nevidljivih franačkih kraljeva.

Naslijeđio ga je maloljetni sin Klodvig IV..

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Franačke** | Nasljednik:
 |
| **Hilderik II.** | **Klodvig IV.** |
# Klodvig IV

**Klodvig IV.** (682. - 695.), franački kralj od 691. - 695. godine.

Otac Klodviga IV. kralj Teodorik III. je umro u sumnjivim okolnostima kao i većina nevidljivih merovinških kraljeva kada je novom vladaru bilo samo 9 godina. Državom tijekom cijele vladavine u njegovo ime upravlja Pipin.

Za nasljednika od strane Pipina tvorca Franačkih kraljeva je odabran Hildebert III..

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Franačke** | Nasljednik:
 |
| **Teodorik III.** | **Hildebert III.** |
# Hildebert III

Hildebert III.
**Hildebert III**, ponekad nazivan i **Hildebert IV** ili **Hildebert Pravedni** (francuski: *Childbert le Juste*) (670. - 711.), franački kralj od (695. - 711.)

Kada je Klodvig IV. umro u svojoj 13 godini svemoćni franački majordom Pipin Herestalski odabire Hildeberta III. za novog kralja Franaka. Njegov odnos s Pipinom je morao biti nešto posebno jer ga je ovaj zadržao kao najdugotrajnijeg "nevidljivog" kralja. Krajem njegove "vladavine" dolazi do Burgundske pobune za čije gušenje će biti potrebno nekoliko godina.

Naslijedio ga je maloljetni sin Dagobert III.

## Reference

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Franačke** | Nasljednik:
 |
| **Klodvig IV.** | **Dagobert III.** |
# Dagobert III

**Dagobert III.** (699. - između 3.9. 715. i 29.2 713.), je bio franački kralj od 711. - 715. godine.

Pipin koji je stvarni gospodar Franačke ga postavlja za kralja 711. nakon smrti oca Hildeberta III.. Početkom njegovog "kraljevanja" dolazi do gušenja burgundske bune. Ovaj nevidljivi kralj je umro kao i Klodvig IV. od strane Pipina dok je još bio dijete.

Novi kralj potom postaje Hilperik II..

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Franačke** | Nasljednik:
 |
| **Hildebert III.** | **Hilperik II.** |
# Klotar IV

**Klotar IV** (također **Hlotar**; francuski: *Clotaire*); ? - 719/720?) bio je kratkotrajni franački kralj Austrazije iz merovinške dinastije. Na prijestolje je došao godine 717. za vrijeme građanskog rata izazvanog smrću dugogodišnjeg majordoma i *de facto* franačkog vladara Pipina Herstalskog. Tamo ga je postavio Pipinov vanbračni sin Karlo Martel, nedugo nakon što je u bitci kod Vincyja porazio vojsku svog glavnog suparnika, neustrijskog majordoma Ragenfrida, odnosno nominalnog kralja Hilperika II. Godine 718. je Karlo Martel kod Soissona razbio još jednu Ragenfridovu vojsku, kojoj je ovog puta pomagao akvitanski vojvoda Odo Veliki. Ragenfrid je prisiljen bježati u svoje uporište Angers, a Odo je, nastojeći ishoditi milost od pobjednika, kralja Hilperika predao Karlu. On je, pak, sa svojim zarobljenikom postigao dogovor u kome ga pušta na slobodu i priznaje kao kralja u zamjenu za titulu majorodoma cijele Franačke. Nakon toga je Klotar jednostavno svrgnut s austrazijskog prijestolja; što se poslije s njime dogodilo nije poznato. Porijeklo ovog opskurnog kralja je također opskurno, iako se špekulira kako je bio jedan od sinova ili unuka Hildeberta III. S obzirom da je bio najobičnija marioneta, postavljena na prijestolje kako bi Karlu Martelu dala politički legitimitet, dio historičara čak sumnja da je Klotar uopće nije bio Meroving.

|  |
| --- |
| Klotar IV **Merovinška dinastijaUmro/la:** 720 |
| Prethodi:  **Hilperik II**  |  **kralj Austrazije**  717–718
 | Slijedi:  **Hilperik II**  |
# Hilperik II

**Hilperik II.** (oko 670. - Noyon, 721.), je bio franački kralj od 715. - 721. godine

Poslije smrti dotadašnjeg franačkog majordoma i de facto vladara Pipina Herstalskog i kralja Dagoberta III. 715. godine neustrijski majordom Ragenfrid proglasio je Hilperika II. u Neustriji za kralja Franaka. Do toga događaja novi kralj je bio mirno živio u samostanu gdje je bio živio povučeno još od kada mu je otac Hilderik II. bio ubijen 675 godine. Ragenfried, koji je očekivao da je svojim izborom kralja od 45 godina koji nikada nije ima političko iskustvo stekao poslušnika, ubrzo postaje iznenađen pošto novi kralj se odlučuje na direktno vođenje bitaka radi priznavanja svoje vlasti u Austraziji. Tamo se njemu protivila Pipinova supruga Plektruda kao i njegov vanbračni sin Karlo Martel. U ovom ratu svih protiv svih borbe u ratu za ujedinjenje države **Hilperik II.** i Plektruda će biti potučeni 717. godine, a njihov pobjednik će za novog kralja proglasiti Klotar IV. Taj uzurpator će biti potučen već sljedeću godinu, a onu potom će ubrzo prirodno ili ne umrijeti. Bez obzira na tu smrt Karlo Martel nije odustao nego u vojnim kampanjama 718. i 719. godine potpuno uništava vojsku **Hiplerika II.** koji je prisiljen nakon tih katastrofa prepustiti svu stvarnu vlast u državi Karlu Martelu. Samo godinu dana nakon toga on umire. Tijekom te posljednje godine "vlasti" njegov posljednji prijatelj grof Odo od Akvitanije u bitci za Toulouse pobjeđuje prvu arapsku invaziju Franačke. Poslije kraljeve smrti na njegovo prijestolje Karlo Martel stavlja kralja "sjenku" Teodorika IV.. Bez obzira na to posljednji merovinški kralj će biti njegov sin Hilderik III..

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Franački kraljevi** | Nasljednik:
 |
| **Dagobert III. (711. - 715.)** | **Teodorik IV. (721. - 735.)** |
# Teuderik IV

**Teodorik IV.** (nakon 711. - između 16.3. i 30. 4. 737.), je bio franački kralj od 721. - 737. godine.

Teodorik IV. postaje kralj poslije smrti Hilperika II. 721. godine. Isto kao i njegovi kraljevski prethodnici on nije upravljao državom nego su tu dužnost na sebe preuzeli drugi. Ovaj put tu ulogu u potpunosti preuzima Karlo Martel koji definitivno pobjeđuje u građanskom ratu 723. godine. Tijekom njegovog kraljevanja Karlo Martel ostvaruje zaprepaštujuću pobjedu u bitci kod Toursa protiv višebrojno nadmoćnih snaga druge arapske invazije.

Poslije njegove smrti kraljevstvom bez ikakve maske vlada Karlo Martel slijedećih 7 godina do postavljanja Hilderika III. za novog kralja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Franačke** | Nasljednik:
 |
| **Hilperik II.** | **Hilderik III.** |
# Hilderik III

Hilderik III nakon zaređenja, ilustracija iz 19. vijeka
**Hilderik III.** (oko 720. - nakon 23.1.752.), je bio franački kralj od 743. - 751. godine

Sedam godina je prošlo od 737. godine kada je umro Teodorik IV. njegov kraljevski prethodnik. U cijelom tom razdoblju državom su upravljali potomci Pipina do trenutka odluke da se ponovno netko postavi za kralja. Izbor je pao na Hilderika III., navodnog sina Hilderika II.. Tijekom njegove vladavine Pipin Mali poslije smrti oca Karla Martela 741. godine preuzima svu vlast u državi.

Krajem vladavine ovog kralja Pipin Mali šalje pismo papi s upitom. Da li kralj treba biti onaj kojemu je to u krvi ili osoba koja stvarno vlada kraljevstvom. Po primitku pozitivnog odgovora Pipin Mali je s papinim blagoslovom smijenio Hilderika III. 751. godine i proglasio sebe kraljem.

Nedugo zatim iz sigurnosnih razloga ovaj posljednji kralj merovinške dinastije je umro. Svu vlast u državi tako je definitivno dobio Pipin Mali.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Franačke** | Nasljednik:
 |
| **Teodorik IV.** | **Pipin Mali** |
# Louis II od Francuske

| Louis II
 |
| --- |
|  |
| **Kralj Francuske**  |
|  |
| Suprug/a
 | Ansgarde Adelaide od Pariza
 |
| Potomstvo
 | Carloman II od Francuske Louis III od Francuske Ermentrude od Francuske Charles III od Francuske
 |
| Otac
 | Charles II od Francuske
 |
| Majka
 | Ermentrude od Orléansa
 |

**Louis II** (1. studenog 846. – 10. travnja 879.) bio je kralj Francuske 877. – 879. godine.

Louis II, sin kralja i cara Karla II, nasljeđuje svog oca nakon njegove prirodne smrti u listopadu 877. Tijekom cijele njegove vladavine upravljanje državom je bilo neprimjetno zbog rijetkog napuštanja svoje rezidencije ili donošenja ikakvih odluka. Glavni pretpostavljeni razlog naveden za to je bilo njegovo zdravlje. Kako je cijelog života bio slaboga zdravlja njegova skora smrt nikoga nije pretjerano iznenadila.

Držeći se stare, zaostale franačke tradicije on svoje kraljevstvo dijeli između dva sina Luja III i Carlomana koji ujedinjeni bratski vladaju zemljom poslije njegove smrti u travnju 879. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Francuske** | Nasljednik:
 |
| **Charles II od Francuske** | **Carloman II od Francuske i Louis III od Francuske** |

## Linkovi

* Popis francuskih vladara
# Carloman II od Francuske

Braća Carloman i Louis
**Carloman** (863. - 12. prosinca 884.) bio je francuski kralj 879. - 884.

Carloman poslije smrti svoga oca **Luja II.** nasljeđuje kraljevstvo zajedno s bratom **Lujom III**. Zajednička uspješna vladavina dva složna brata iznenada se prekida neočekivanom smrću sposobnog Luja III. 882. godine.

Francuska je tijekom njegove vladavine država pogoršanih ekstrema iz razdoblja njegovog djeda **Karla II.** Vikinzi redovno pustoše državom, a plemići u provincijama se bune protiv centralne vlasti. Nakon što je Bretagna već dobila djelomičnu nezavisnost sada je tu na redu Provansa kojom se još pridodaju burgundske bune.

U prosincu 884. godine Carloman je ubijen u lovu. Naslijedio ga je kao vladar Francuske **Charles III Debeli**, car Svetog Rimskog Carstva.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: **Louis II od Francuske** | **Kralj Francuske zajedno s Lujem III. do 882.** | Nasljednik: **Charles III Debeli** |

## Poveznice

* Popis francuskih vladara
# Louis III od Francuske

Slika iz XV stoljeća koja prezentira pobjedu **Luja III** i **Karlomana** nad Vikinzima
**Luj III.** ( 863 - 882 ) je bio francuski kralj od 879 godine

Poslije smrti svoga oca Luja II. 14. travnja 879 godine Luj III. i njegov mlađi brat Karloman su donijeli odluku o udruženoj vladavini cijelim Zapadno Franačkim kraljevstvom koju su podijelili na dva dijela. **Luj III.** tim načinom dobio Francusku i Neustriju.

Njegova kratka vladavina pocinje s gotovo nepremostivim političkim problemima. Tadašnje praktično ratno stanje s Istočnim Franačkim kraljevstvom ( Njemačkom ) se rješava poklanjanjem dvije istočne provincije 880 godine. Na sjeveru država se nalazi pod pljačkaškim napadima Vikinga koje **Luj III.** pobjeđuje u bitci kod Saucorta. Na veličinu te pobjede ništa bolje ne ukazuje od njenog ostanka u tamošnjem dugotrajnom narodnom sjećanju.

Koristeći te državne neprilike Boso vojvoda od Provence proglašava svoju nezavisnost što označava 879. godine njegov početak rata protiv franačkih vladara. Prvi pokušaj gušenja ove pobune završava neuspješno 881 godine.

Sljedeću godinu popularni **Luj III.** umire u svojoj devetnaestoj godini života.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: **Luj II.** | **Kralj Francuske zajedno s Karloman** | Nasljednik: **Karloman**  |

## Linkovi

* Popis francuskih vladara
# Charles III Debeli

| Charles III Debeli
 |
| --- |
| **Kralj Zapadne Franačke**  |
|  |
| Suprug/a
 | Richardis
 |
| Potomstvo
 | Bernard
 |
| Otac
 | Ludwig Njemački
 |
| Majka
 | Hemma
 |

**Charles III Debeli** (**Karlo**; *Charles le Gros*) bio je kralj Italije, kralj Zapadne Franačke i car Svetog Rimskog Carstva.

Charles je bio treći sin Ludviga Njemačkog i njegove žene Hemme. Otac mu je prilikom podjele svoje države istočne Franačke 865. dao u vladanje Alemaniju u kojoj je preuzeo vlast nakon očeve smrti 876.

U studenom 879. njegov brat Karloman, kralj Italije, ga je malo prije svoje smrti odredio za nasljednika.

Njegov život pokazuje prije svega kako neki ljudi imaju nevjerojatnu sreću koju ničim nisu zaslužili. U vrijeme kada su ljudi u pravom smislu te riječi vršili pokolje kako bi došli do krune ovom caru je sve palo u šake bez imalo truda. Kao mlađi brat cara Karlomana Bavarskog on se bezbrižno prepustio svim životnim uživanjima do trenutka kada je od posljedice srčanog udara car prestao biti sposoban za vladanje. Umjesto da prepusti krunu svom sinu, Karloman za njemačko-rimskog cara i kralja Italije proglašava na opće iznenađenje Karla III. Smrt Karlomana, francuskog kralja 884. godine donijela mu je i prijestolje Francuske.

U tom trenutku kada je prvi put bilo obnovljeno carstvo **Karla Velikog** od čega su svi očekivali opće poboljšanje života ovaj vladar se pokazao potpuno nesposobnim. Njegove vojne ekspedicije protiv Arapa u Italiji, te Vikinga u Francuskoj i Njemačkoj redovno su završavale neuspješno što rezultira kupovanjem mira s Vikinzima 886. godine.

Ta njegova odluka na kraju postaje kap koja prelijeva čašu. Pobuna u Njemačkoj predvođena sinom Karlomana Njemačkog rezultira dobrovoljnom abdikacijom Karla III. Ubrzo potom on umire u samostanu.

U Francuskoj ga nasljeđuje grof **Odo**, a u Njemačkoj Arnulf Karantanski.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Francuske** | Nasljednik:
 |
| **Carloman II od Francuske** | **Odo od Francuske** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **njemačko-rimski car** | Nasljednik:
 |
| **Charles II od Francuske** | **Guido od Spoleta** |

## Linkovi

* Popis francuskih vladara
# Charles III od Francuske

| Charles III
 |
| --- |
|  |
| **Kralj Francuske**  |
|  |
| Suprug/a
 | Frederuna Eadgifu
 |
| Potomstvo
 | Louis IV od Francuske Hildegarde od Francuske Giséle od Francuske
 |
| Otac
 | Louis II od Francuske
 |
| Majka
 | Adelaide od Pariza
 |

**Karlo III.** 'Jednostavni' (17. rujna 879. – 7. listopada 929.) bio je francuski kralj od 898. – 923. godine.

Karlo je bio posmrtni sin kralja Luja II. Poslije trogodišnjeg rata krajem 897. godine pobjedio je "nelegitimnog" kralja Oda uz pomoć njemačkih vojnika.

S ciljem sprječavanja daljnjih prodora Vikinga na francusko tlo daruje im današnju Normandiju koja je po njima dobila ime (Normani, ljudi sa sjevera). Time je obvezao vikinškog vođu Rolla da brani cijelu Francusku od napada ostalih vikinških plemena.

Njegova neoprezna vladavina kojom moćni plemići nisu bili niti najmanje zadovoljni rezultira na kraju njihovom uspješnom pobunom 922. godine.

Tijekom kratkog rata Karlo III. je oboren, ali ne prije nego što je uspio likvidirati u bitci uzurpatora Roberta I. Pobunjeni plemići koji su pobjedili u ratu za svog novog kralja biraju Rudolfa, burgunskog vojvodu.

Karlo III. je do svoje smrti 929. bio zatvoren pod oružanom stražom. Njegov sin Luj IV. će poslije uzurpatorove smrti postati novi kralj.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Francuske** | Nasljednik:
 |
| **Odo** | **Rodolphe od Francuske** |

## Poveznice

* Popis francuskih vladara
# Lothaire od Francuske

| Lothaire
 |
| --- |
|  |
| **Kralj Francuske**  |
|  |
| Suprug/a
 | Emma od Italije
 |
| Potomstvo
 | Louis V od Francuske
 |
| Otac
 | Louis IV od Francuske
 |
| Majka
 | Gerberge od Saksonije
 |

**Lotar** (941. – 2. ožujka 986.) bio je francuski kralj 954. – 986.

Poslije smrti oca Luja IV. 954. godine, Lotar postaje kralj pod zaštitom očeva neprijatelja, Huga Velikog. Poslije stjecanja punoljetnosti, Lotar provodi nekoliko godina u pokušaju jačanja centralne vlasti ratujući s neposlušnim plemićima. Tako ostvareni uspjeh donosi mu pretjeranu hrabrost, odnosno ludost za objavu rata Svetom Rimskom Carstvu 978 godine. Tijekom prve godine tog rata on gotovo zarobljava tamošnjeg cara Otona II., ali sljedeće godine dolazak njemačke vojske do Pariza pokazuje neupitnu glupost ovog rata. Direktna posljedica toga je sklapanje mira 980.

Oton mu taj napad ipak nije u potpunosti oprostio. Kao car on je imao mogućnost postavljanja biskupa u Francuskoj. Iskoristivši to, za biskupa prevažnog Reimsa on postavlja Adalberona koji podržava dinastiju Kapetović. Tijekom kraljevskog suđenja ovom biskupu za izdaju Lotar pada ubijen od pristalica Huga Kapeta koji je namirisao krunu.

Poslije ubojstva u ožujku 986. godine nasljeđuje ga sin Louis V od Francuske, posljednji karolinški kralj.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Francuske** | Nasljednik:
 |
| **Louis IV od Francuske** | **Louis V od Francuske** |

## Poveznice

* Popis francuskih vladara
# Louis IV od Francuske

| Louis IV
 |
| --- |
|  |
| **Kralj Francuske**  |
|  |
| Suprug/a
 | Gerberge od Saksonije
 |
| Potomstvo
 | Lothaire od Francuske Matilda od Francuske Charles od Donje Lotaringije
 |
| Otac
 | Charles III od Francuske
 |
| Majka
 | Eadgifu
 |

**Louis IV** 'Prekomorski' (920. – 954.) bio je francuski kralj 936. – 954. godine.

U doba svrgavanja oca Karla III 923. godine, budući Luj IV ima samo tri godine. Kako bi ga zaštitila, njegova majka, princeza Eadgifu iz Engleske, vodi ga u svoju postojbinu na sigurno. Ta činjenica mu daruje u stanovništvu nadimak *Prekomorski*.

Smrću Rudolfa, uzurpatora Francuske bez nasljednika, opća želja plemića poziva Luja IV da preuzme očevu krunu jasno uviđajući mogućnost građanskog rata u slučaju nevraćanja "ustavnog" poretka. Iako na papiru kralj Francuske, područje pod njegovom direktnom kontrolom je bilo ništavno, u stvarnosti ograničeno na nekoliko gradova koji su se mogli nabrojati na prste jedne ruke.

Dinastičku zanimljivost ovoga kralja predstavlja diplomatska igra Henrika I, kralja Njemačke, koji jednu svoju kćer udaje za Luja IV, a drugu za njegovog direktnog protivnika Hugu Velikog, oca budućeg kralja Huga Capeta. Ta sestrinska borba za vlast na kraju će završiti istrebljenjem potomaka Luja IV.

Poslije njegove smrti 954. godine nasljeđuje ga stariji sin, Lothaire od Francuske.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Francuske** | Nasljednik:
 |
| **Rodolphe od Francuske** | **Lothaire od Francuske** |

## Poveznice

* Popis francuskih vladara
# Odo od Francuske

Krunidba Oda
**Odo** (860. - 1. siječnja 898.) bio je francuski kralj od 887. - 898. godine.

Odo, grof Pariza, odabran je za kralja Francuske poslije abdikacije Karla III 887. godine. Razlog za takav odabir je bila njegova inspirativna borba protiv Vikinga koja je postala formalni razlog za njegovu krunidbu tijekom veljače 888. godine. Bez obzira na određene vojne uspjehe protiv Vikinga njegov položaj nikad nije bio siguran zbog nepripadanja vladajućoj dinastiji Karolinga. Kako je vrijeme protjecalo sin Luja II. je postao punoljetan i Oda se počelo smatrati uzurpatorom. U želji za jačanje svoga položaja prihvatio je vrhovnu vlast Svetog Rimskog Cara Arnulfa Karantanskog, ali na kraju ipak car je izabrao pružiti vojnu pomoć svom rođaku, budućem Karlu III.

U trogodišnjem građanskom ratu Odo je bio poražen i uskoro je umro na Novu godinu 898. Njegova vladavina upitnog legitimiteta će dobiti potvrdu nekoliko desetljeća kasnije kada njegov brat Robert I postaje proglašen za kralja Francuske.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: **Charles III Debeli** | **Kralj Francuske** | Nasljednik: **Charles III od Francuske**  |

## Linkovi

* Popis francuskih vladara
# Rodolphe od Francuske

**Rudolf** (umro 15. siječnja 936), *francuski kralj od 923 - 936. godine.*

Rudolf I, vojvoda Burgundije postaje kralj Francuske 923 godine poslije oružane pobjede pobunjenih plemića protiv kralja Karla III. Prvi izbor za novog kralja je bio Robert I, brat francuskog kralja Oda, ali kako je tijekom borbe on poginuo, novi izbor je pao na najmoćnijeg tadašnjeg plemića francuskog kraljevstva.

Nedugo poslije krunidbe svoje vojvodstvo on velikodušno poklanja bratu. U doba njegovog vladanja pljačkaški pohodi Vikinga se lagano smiruju, ali jačanje moći plemića na račun kralja koji ovisi o njima će pripremiti teren za slabašne, nevidljive kraljeve.

Kako je umro bez djece nasljeđuje ga 936 godine Luj IV. sin svrgnutog Karla III.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: **Karlo III.** | **Kralj Francuske** | Nasljednik: **Luj IV.**  |

## Linkovi

* Popis francuskih vladara
# Robert I od Francuske

**Robert I.** (15.08.866 - 15.06.923) je bio francuski vojvoda i francuski protukralj. Povjesnim revizionizmom Robert I. je proglašen kraljem Francuske između 922 i 923 godine iako je bio pobunjenik koji za svog života nije oborio legalnu vladu to jest kralja.

## Život

Robert je bio brat francuskog kralja Oda koji je vladao u doba maloljetstva Karla III. Nakon smrti Oda 898. godine francuski plemići su za vladara Karla, ali on je po dogovoru morao ostaviti Robertu sve titule i teritorije koje je on tada imao.

Nakon tog političkog dogovora mir između kralja i najjačeg feudalnog gospodara je trajao do 921. godine kada se među francuskim feudalcima stvara zavjera zbog navodnog favoritizma prema svom miljeniku imena Hagano. Službeni razlog za pobunu je bila Karlova odluka da oduzme dvorac kćerki od Karla II. kako bi ga dao miljeniku.

Pobunjenici su za svog kralja proglasili Roberta i s svojom vojskom su krenuli u napad 922. godine. Karlo III. se povukao prema sjeveru pokušavajući organizirat svoje snage tako da je vojska Roberta osvojila Rheims gdje se on i okrunio za kralja Francuske 29.06.922. godine.

Karla III. je tek sljedeće godine s vjernom vojskom krenuo u napad. U odlučujućoj bitki kod mjesta Soissons 15.06.923. godine Robert I. je poginuo, ali njegova vojska je ostvarila pobjedu i zarobila kralja.

## Dinastija

Bez obzira na činjenicu da Robert nije vladao niti jedan dan njegova dinastije će na kraju ipak preuzeti vlast. Nakon njegove smrti pobjednici su za novog kralja proglasili njegovog zeta Rudolfa nakon čije smrti vlast će se vratiti u ruke potomaka Karla III. koji će na kraju ipak biti zbačeni s vlasti od strane robertovog unuka Huge Capeta koji će osnovati novu vladajuću dinastiju.

## Linkovi

* Popis francuskih vladara

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Francuske** | Nasljednik:
 |
| **Karlo III** | **Rudolf** |