Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Američka vidrica

| Američka vidrica
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Mustelidae  |
| Rod:
 | **Neovison**  |
| Vrsta:
 | N. vison  |
| Dvojni naziv
 |
| Neovison vison (Schreber, 1777) |

**Američka vidrica**, **američki nerc** ili **američki vizon** (lat. *Neovison vison*), sjevernoamerički je pripadnik porodice *Mustelidae* kojeg pronalazimo u Aljaski, Kanadi i većem dijelu Sjedinjenih Američkih Država. Srodan je lasicama, vidrama, europskoj vidrici, gorskoj kuni i kuni ribolovcu. Neko je vrijeme smatran članom smrdljivaca, no genetski su dokazi pokazali kako bi se smrdljivci trebali nalaziti u zasebnoj porodici nazvanoj *Mephitidae*. Domesticirani oblik američke vidrice uzgaja se na farmama krzna zbog njenog bujnog krznenog pokrivača, koji je visoko cijenjen. Uzgajivači su razvili raspon nijansi od duboko crne do bijele boje. Srodna vrsta američkoj vidrici, *Neovison macrodon*, izlovljena je i izumrla u 19. stoljeću.

## Obilježja

Tijelo vidrica prekriveno je sjajnim, gustim tamnosmeđim krznom s bijelom mrljom ispod brade. Imaju kratke udove s djelomičnim plivaćim kožicama, što ih čini dobrim plivačima. Pronalazi ih se u šumovitim područjima i poljima u blizini rijeka i jezera. Ne iskopavaju jazbine, no preuzimaju napuštene brloge ostalih životinja.

Vidrice su djelomično vodeni grabežljivci, sposobni loviti plijen u vodi i na kopnu. Sposobne su roniti ispod površine, hvatajući ribe i žabe. Također vrebaju kopneni plijen poput ptica, zmija, miševa, voluharica i zečeva. Vidrice nisu izbirljivi grabežljivci i hrane se onim plijenom koji je u danom trenutku najlakše dostupan. Većinom su noćne životinje i ne hiberniraju. Vidrice predstavljaju plijen kojotima, velikim ušarama i vukovima. Također bivaju uhvaćene zbog svoga krzna. Njihov se broj značajno smanjio zbog gubitka staništa, učinka onečišćenja na njihovu vodeni izvor prehrane i miješanje gena domaće vidrice u populacije divlje vidrice.

U pravilu su samotne životinje. Parenje se odvija tijekom od rane veljače do ranog travnja; mužjaci i ženke imaju više od jednog partnera. Ženke kote 4-5 mladunaca jednom godišnje. Dok je smrtnost mladunaca iznimno visoka u ranim mjesecima života američke vidrice, životinje koje prežive prvu godinu mogu doživjeti i do tri godine u divljini. U zatočeništvu, vidrice dožive 10-12 godina. Vidricu pronalazimo u područjima koja odgovaraju njenom staništu kroz gotovo čitavu Sjevernu Ameriku, od Floride do Arktika.

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Neovison vison** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Američka vidrica** |
# Sivi tuljan

| Sivi tuljan
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Phocidae  |
| Rod:
 | Halichoerus   |
| Vrsta:
 | H. grypus  |
| Dvojni naziv
 |
| Halichoerus grypus Fabricius, 1791. |
|  |
| Rasprostranjenost sivog tuljana.
 |

**Sivi tuljan** (lat. *Halichoerus grypus*) je sisavac iz porodice *Phocidae*.

Areal vrste obuhvaća veći broj država na području sjevernog Atlantika. Živi u državama kao što su: Island, Norveška, Portugal, Francuska, Kanada, SAD, Rusija, Švedska, Poljska i dr.

Sivi tuljan ima prepoznatljivu njušku. Odrasli tuljani imaju sive blijede pruge na puno svjetlijoj boji tijela. Mužjaci su dva do tri puta teži od ženki, što je najveća razlika između spolova. Kada ne love, vrijeme provode ležeći na stijenama ili u plitkim vodama s nosnicama izvan vode.

Obično su u vodi, na obali ili na plaži, a ponekad i na travnjacima daleko od obale.

Kada se okote, mladunci imaju bijelo krzno. Vrijeme provode na obali dva ili tri mjeseca prije nego što se usude ući u vodu.

Ova vrsta nije ugrožena.

## Izvori
# Selica

Ždralovi u seobi
**Selicama** se nazivaju životinje općenito, koje pojedina godišnja doba provode u različitim područjima. No, kako je ova pojava najpoznatija kod ptica, najčešće se pod ovim nazivom misli upravo na njih, nazivajući ih **pticama selicama** (za druge životinje, češće se koriste izrazi izvedeni iz pojma migracija).

Procjenjuje se, da se godišnje seli oko 50 milijardi ptica, od toga oko 5 milijardi između Europe i Afrike.

Mnoge ptice selice koje u područjima Srednje Europe provode ljeto, zimi odlaze u topliju Južnu Europu ili Sjevernu Afriku. Takve vrste nazivaju se selicama na kraće udaljenosti. Druge odlaze u Južnu Afriku i smatra ih se selicama "dugoprugašima". Pored toga, u područja srednje Europe na zimovanje dolaze neke ptice iz Skandinavije ili Sibira. Tako mnoge arktičke vodene ptice zimuju na obalama Sjevernog mora i uz njene pritoke. I mnoge pjevice Sjeverne i Istočne Europe dolaze u topliju unutrašnjost Zapadne i Srednje Europe. Vjeruje se, da se za orijentiranje koriste magnetizmom i konstelacijom zvijezda.

Još jedan razlog da ptice ljeti idu na sjever je i dužina dnevne svjetlosti. Bitno duže vrijeme insolacije omogućuje im i duže vrijeme za potragu za hranom neophodnom što je vrlo povoljno za podizanje mladunaca.

Za praćenje seobe ptica koristi se prstenovanje, uključujući i dokumentaciju o tome.

U rujnu 2007. je izviješteno, da je ženka jedne vrste šljuka (s oznakom "E7") preletjela 11.500 km dug put od Aljaske do Novog Zelanda bez zaustavljanja i odmora. Ptica je bila jedna od više njih opremljenih s odašiljačem. Time ova ptica drži, koliko je poznato, rekord u neprekidnoj dužini leta ptica selica.

## Veze

* Stanarica, skitalica, djelomična selica, migracija

## Reference
# Kormorani

| Vranci
 |
| --- |
|  |
| *Phalacrocorax auritus* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Pelecaniformes  |
| Podred:
 | Sulae  |
| Porodica:
 | **Phalacrocoracidae** Reichenbach, 1850 |
| Rod:
 | Phalacrocorax Brisson, 1760 |
| Sinonimi
 |
| *Australocorax* Lambrecht, 1931
*Compsohalieus* B. Brewer & Ridgway, 1884
*Cormoranus* Baillon, 1834
*Dilophalieus* Coues, 1903
*Ecmeles* Gistel, 1848
*Euleucocarbo* Voisin, 1973
*Halietor* Heine, 1860
*Hydrocorax* Vieillot, 1819 (*non* Brisson, 1760: preoccupied)
*Hypoleucus* Reichenbach, 1852
*Leucocarbo* Bonaparte, 1857
*Microcarbo* Bonaparte, 1856
*Miocorax* Lambrecht, 1933
*Nannopterum* Sharpe, 1899
*Nesocarbo* Voisin, 1973
*Notocarbo* Siegel-Causey, 1988
*Pallasicarbo* Coues, 1903
*Paracorax* Lambrecht, 1933
*Poikilocarbo* Boetticher, 1935
*Pliocarbo* Tugarinov, 1940
*Stictocarbo* Bonaparte, 1855
*Viguacarbo* Coues, 1903 |

**Vranci** (lat. *Phalacrocoracidae*) su porodica ptica koja pripada redu pelikanki (*Pelecaniformes*). Porodica ima samo jedan rod - *Phalacrocorax*, s 36 vrsta..

## Neke vrste

* Phalacrocorax africanus
* Phalacrocorax albiventer
* Phalacrocorax aristotelis - Morski vranac (Ćubasti vranac)
* Phalacrocorax atriceps - Bjelotrbi vranac
* Phalacrocorax auritus - Dvokrijesti vranac
* Phalacrocorax bougainvillii
* Phalacrocorax brasilianus
* Phalacrocorax campbelli
* Phalacrocorax capensis
* Phalacrocorax capillatus
* Phalacrocorax carbo - Veliki vranac
* Phalacrocorax carunculatus
* Phalacrocorax chalconotus
* Phalacrocorax colensoi
* Phalacrocorax coronatus
* Phalacrocorax featherstoni
* Phalacrocorax fuscescens
* Phalacrocorax fuscicollis
* Phalacrocorax gaimardi
* Phalacrocorax harrisi - Galapagoški vranac
* Phalacrocorax magellanicus
* Phalacrocorax melanoleucos
* Phalacrocorax neglectus
* Phalacrocorax niger
* Phalacrocorax nigrogularis
* Phalacrocorax onslowi
* Phalacrocorax pelagicus
* Phalacrocorax penicillatus
* Phalacrocorax perspicillatus
* Phalacrocorax punctatus
* Phalacrocorax pygmeus - Mali vranac ili fendak
* Phalacrocorax ranfurlyi
* Phalacrocorax sulcirostris
* Phalacrocorax urile
* Phalacrocorax varius
* Phalacrocorax verrucosus

## Reference

## Literatura

* Josep del Hoyo u. a.: *Ostrich to Ducks.* Lynx, Barcelona 1992, ISBN 84-87334-10-5 (Handbook of the Birds of the World, Band 1).
* J. Bryan Nelson: *Pelicans, Cormorants and Their Relatives.* Oxford University Press, Oxford 2005, ISBN 0-19-857727-3.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Vranci** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Vrancima** |
# Zrakoperke

| Zrakoperke
 |
| --- |
|  |
| Oklopna koštunjavka *Lepisosteus osseus* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Infrakoljeno:
 | Gnathostomata  |
| Nadrazred:
 | Osteichthyes  |
| Razred:
 | **Actinopterygii** Klein, 1885. |

**Zrakoperke** (*Actinopterygii*) su razred iz reda riba koštunjača. Ovom razredu pripada velika većina poznatih danas živućih ribljih vrsta.

Ime su dobile po načinu kako su im građene peraje. Kožna opna peraja razapeta je između manje ili više krutih koštanih šipčica, a vrlo često je na početku prve leđne peraje prva šipčica građena poput bodlje. Ta bodlja može stajati samostalno, prije prve leđne peraje, može biti integrirana u njen početak, no kod pojedinih vrsta se tijekom evolucije potpuno povukla.

## Sistematika zrakoperki

* **Podrazred Štitonoše (Chondrostei)**
	+ Red Veslokljunke (Polypteriformes)
	+ Red Jesetre (Acipenseriformes)
* **Podrazred Novozrakoperke (Neopterygii)**
	+ **Infrarazred Cjelokoste (Holostei)**
		- Red Oklopne koštunjavke (Lepisosteiformes)
		- Red Muljarice (Amiiformes)
	+ **Infrarazred Prave koštunjače (Teleostei)**
		- **Nadred Osteoglossomorpha Red Koštanojezičnjače (Osteoglossiformes)
			* Red Hiodontiformes
		- **Nadred tarponi i jegulje Elopomorpha Red Elopiformes
			* Red Albuliformes
			* Red Notacanthiformes
			* Red Jeguljke (Anguilliformes)
			* Red Saccopharyngiformes
		- **Nadred Clupeomorpha Red Sleđevke (Clupeiformes)
		- **Nadred Ostariophysi Red Gonorynchiformes
			* Red Šaranke (Cypriniformes)
			* Red Characiformes
			* Red Gymnotiformes
			* Red Siluriformes
		- **Nadred lososi i srodnici Protacanthopterygii Red Lososi (Salmoniformes)
			* Red Esociformes
			* Red Osmeriformes
		- **Nadred zmijozubi i srodnici Stenopterygii Red Ateleopodiformes
			* Red Stomiiformes
		- **Nadred Cyclosquamata Red Aulopiformes
		- **Nadred žaboglavi i srodnici Scopelomorpha Red Myctophiformes
		- **Nadred Lampridiomorpha Red Lampriformes
		- **Nadred Polymyxiomorpha Red Polymixiiformes
		- **Nadred bakalari i udičarke Paracanthopterygii Red Batrachoidiformes
			* Red Lophiiformes
			* Red Gadiformes
			* Red Ophidiiformes
		- **Nadred tvrdoperke Acanthopterygii Red Mugiliformes
			* Red Atheriniformes
			* Red Beloniformes
			* Red Cetomimiformes
			* Red Cyprinodontiformes
			* Red Stephanoberyciformes
			* Red Beryciformes
			* Red Zeiformes
			* Red Gasterosteiformes
			* Red Syngnathiformes
			* Red Synbranchiformes
			* Red Četverozupke (Tetraodontiformes)
			* Red Pleuronectiformes
			* Red Scorpaeniformes
			* Red Grgečke

## Izvori (hrvatski nazivi)

* Ciklidi Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
* Neven Milišić: Sva riba Jadranskog mora, naklada Marjan tisak d. o. o. Split, ISBN 978-953-214-407-9 (cjelina)
* Životinje - Velika ilustrirana enciklopedija, Mozaik knjiga Zagreb, 2. izdanje, ISBN 953-196-088-7

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Zrakoperke** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Zrakoperkama** |

Klasifikacija košljoriba
# Prirodni rezervat

Hutovo blato - ptičji rezervat
**Prirodni rezervat** (ili **rezervat prirode**) je područje koje je zaštićeno zbog svog značaja za floru i faunu, te geološkog ili nekog drugog posebnog interesa. Prema IUCN kategorizaciji, rezervati prirode pripadaju prvoj kategoriji zaštićenih područja, pod zajedničkim nazivom - *područja divljine*.

## Kategorija Ia - strogi rezervat prirode

Strogi rezervat prirode (IUCN kategorija Ia) je područje zaštićeno od svega osim lagane ljudske upotrebe u cilju zaštite biološke raznolikosti, a možda i njegovih geoloških/geomorfnih osobina. Ova područja su često dom gustim autohtonim ekosistemima u kojima je zabranjeno svako djelovanje ljudi osim u cilju izrade naučnih studija, praćenja okoliša i obrazovanja. Zbog toga predstavljaju idealno netaknuto okruženje koje omogućava mjerenje vanjskog ljudskog utjecaja usporedbom s drugim područjima.

Primarni cilj svrstavanja nekog područja u ovu kategoriju je: očuvati regionalno, nacionalno ili globalno izuzetne ekosisteme, vrste (pojave ili agregacije) i/ili karakteristike georaznolikosti koje će se formirati uglavnom ili u potpunosti neljudskim silama.

## Kategorija Ib - posebni rezervat prirode

Posebni rezervat prirode (IUCN kategorija Ib) je zaštićeno, nepromijenjena ili neznatno izmijenjeno područje, sa svojim prirodnim osobinama, bez utjecaja stalnog ili značajnog staništa ljudi, i njima se upravlja kako bi se očuvalo njihovo prirodno stanje.

## Hrvatska

Prema Upisniku zaštićenih područja Ministarstva zaštite okoliša i prirode (stanje 07. siječnja 2013.) u Republici Hrvatskoj ukupno je 82 Prirodnih rezervata.

## Povezano

* Zaštićeno područje
	+ Spomenik prirode
	+ Park prirode

## Reference

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Prirodni rezervati** |
# Ida-Viru

| Okrug Ida-Viru
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Estonije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | estonski
 |
| **Glavni grad** | Jõhvi
 |
| **guverner** | Ago Silde
 |
| Površina
 | 2972 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 131.913
 |
| **Gustoća** | 44 stanovnika na km²
 |

**Okrug Ida-Viru** (estonski: *Ida-Viru maakond* ili *Ida-Virumaa*) je jedan od 15 okruga na koje je Estonija od 1991. administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Okrug Ida-Viru se prostire na sjeveroistoku zemlje, od obala Finskog zaljeva do obala Čudsko-pskovskog jezera, na površini od 2,972 km² na kojoj živi 131,913 stanovnika.

Na zapadu graniči sa Okrugom Lääne-Viru, na jugu sa Okrugom Jõgeva, a na istoku sa ruskom Lenjingradskom oblasti.

Od 1994. u Okrug su uključeni i gradovi Kohtla-Järve, Narva i Sillamäe, koji su dotad administrativno bili pod ingerencijom savezne vlade.

## Administrativna podjela

Teritorij okruga je podjeljen na 8 parohija (vallad), a administrativni centar okruga je grad Jõhvi u kom živi 10,130 stanovnika, ali nije i najveći, već je to Narva u kom živi 53,424 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Ida-Virumaa* (službene stranice) Arhivirano 2005-05-04 na Wayback Machine-u (`et`)
# Nacionalni park Lahemaa

| Nacionalni park Lahemaa Lahemaa rahvuspark |
| --- |
| Pejzaž parka |
| Lokacija |
| Položaj | Lääne-Viru |
| Država | Estonija |
| Koordinate | 59°34′16″N, 25°48′19″01 |
| Historija |
| Osnovan | 1. jul 1971. |
| Karakteristike |
| Površina | 74784,00 ha |
| Web-stranica |
| Lahemaa National Park |

**Mesa Verde** (estonski: *Lahemaa rahvuspark*) je nacionalni park na sjeveru Estonije u Okrugu Lääne-Viru, udaljen 70 km istočno od Tallinna.

## Karakteristike

Park se prostire na površini od 747,84 km², od tog 479,10 km² po kopnu i 268,74 km² po moru.

Pozicija parka na karti Estonije
Nacionalni park Lahemaa osnovan je 1971. radi zaštite, proučavanja i popularizacije prirode i kulturne baštine, uključujući ekosisteme, bioraznolikost, pejzaže, etničku kulturu i održivo korištenje prirodnih resursa Sjeverne Estonije.
Park je područje očuvanja šumskih, močvarnih i obalnih ekosistema, ali i poluprirodnih zajednica (alvara), geoloških spomenika (Baltički klint) te historijskih i
arhitektonskih spomenika. Park je uključen u evropsku mrežu Natura 2000 kao stanište ptica i divljine.

Od februara 2009. parkom upravlja Državni centar za upravljanje šumama.

## Reference

## Vanjske veze

* *Lahemaa National Park* (službene stranice) (`en`)
# Võru (okrug)

| Okrug Võru
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Estonije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | estonski
 |
| **Glavni grad** | Võru
 |
| **guverner** | Andres Kõiv
 |
| Površina
 | 1258 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 34.898
 |
| **Gustoća** | 28 stanovnika na km²
 |

**Okrug Võru** (estonski: *Võru maakond* ili *Võrumaa*) je jedan od petnaest okruga na koliko je Estonija od 1991. administrativno
podjeljena.

## Karakteristike

Okrug Võru prostire se na krajnjem jugoistoku zemlje po unutrašnjosti, na površini od 12,58 km² na kojoj živi 34,898 stanovnika.

Võru graniči sa zapada sa Okrugom Valga, a sa sjevera sa Okrugom Põlva, sa jugozapada graniči sa Latvijom i sa jugoistoka sa ruskom Pskovskom oblasti.

## Administrativna podjela

Okrug je podjeljen na 5 parohija (vallad), a administrativni centar okruga je grad Võru u kom živi 11,533 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Võrumaa* (službene stranice) (`et`)
# Lääne-Viru

| Okrug Lääne-Viru
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Estonije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | estonski
 |
| **Glavni grad** | Rakvere
 |
| **guverner** | Urmas Tamm
 |
| Površina
 | 3696 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 58.402
 |
| **Gustoća** | 16 stanovnika na km²
 |

**Okrug Lääne-Viru** (estonski: *Lääne-Viru maakond* ili *Lääne-Virumaa*) je jedan od 15 okruga na koje je Estonija od 1991. administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Okrug Lääne-Viru se prostire na sjeveru zemlje, od obala Finskog zaljeva prema unutrašnjosti,
na površini od 3,696 km² na kojoj živi 58,402 stanovnika.

Sa zapadu graniči sa okruzima Harju i Järva, sa istoka sa Okrugom Ida-Viru, i sa juga sa Okrugom Jõgeva.

## Administrativna podjela

Teritorij okruga je podjeljen na 8 parohija (vallad), a administrativni centar okruga je grad Rakvere u kom živi 14,984 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Lääne-Virumaa* (službene stranice) Arhivirano 2005-05-04 na Wayback Machine-u (`et`)
# Nacionalni park Vilsandi

| Nacionalni park Vilsandi Vilsandi rahvuspark |
| --- |
| Kamenita obala Otoka Saareme |
| Lokacija |
| Položaj | Saare |
| Država |  Estonija |
| Koordinate | 58°22′43″N, 21°52′38″E |
| Historija |
| Osnovan | 1957. |
| Karakteristike |
| Površina | 240 ha |
| Web-stranica |
| Vilsandi National Park |

**Nacionalni park Vilsandi** (estonski: *Vilsandi rahvuspark*) je nacionalni park na zapadu Estonije u Okrugu Saare, koji se prostire duž zapadne km obale otoka Saaremaa i po Baltičkom moru.

## Karakteristike

Park se prostire na površini od 240 km², od tog 2 / 3 po po moru.
Nacionalni park obuhvaća otok Vilsandi, zapadnu obalu otoka Saaremaa i oko 160 otočića i hridi, među njima i najzapadniju točku Estonije – otočić Nootamaa.
Vilsandi je jedini naseljeni otok u Nacionalnom parku.

Pozicija parka na karti otoka Saaremaa
Cilj Nacionalnog parka je zaštita prirodne i kulturne baštine obalnih krajolika
Zapadnoestonskog arhipelaga.

## Historija

Historija Nacionalnog parka Vilsandi datira iz 1910. kad je osnovan *Rezervat za ptice Vaika*, prvo zaštićeno područje u baltičkim državama.
Nakon tog je 1957. osnovan *Rezervat prirode Vaika* koji je 1971. preimenovan u *Nacionalni rezervat prirode Vilsandi*, a 1993. u Nacionalni park Vilsandi.

Od 1990. Vilsandi je kao dio Rezervata biosfere Zapadnoestonskog arhipelaga uvršten u UNESCO-vu mrežu.

Park je 17. juna 1997. uvršten u Ramsarsku konvenciju kao značajno močvarno područje i stanište brojnih ptica (247 vrsta).

Od februara 2009. parkom upravlja *Državni centar za upravljanje šumama*.

## Reference

## Vanjske veze

* *Vilsandi National Park* (službene stranice) (`en`)
# Viljandi (okrug)

| Okrug Viljandi
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Estonije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | estonski
 |
| **Glavni grad** | Viljandi
 |
| **guverner** | Lembit Kruuse
 |
| Površina
 | 3420 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 45.877
 |
| **Gustoća** | 13 stanovnika na km²
 |

**Okrug Viljandi** (estonski: *Viljandi maakond* ili *Viljandimaa*) je jedan od 15 okruga na koje je Estonija od 1991. administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Okrug Viljandi se prostire na jugu zemlje, na površini od 3,420 km² na kojoj živi 45,877 stanovnika.

Sa zapadu graniči sa Okrugom Pärnu, sa sjevera sa Okrugom Järva, sa sjeveroistoka sa Okrugom Jõgeva, sa istoka sa Okrugom Tartu i sa jugoistoka sa Okrugom Valga.

Sa juga graniči sa Latvijom, dok mu je na istoku u dužini od nekih 32 km granica Jezero Võrtsjärv.

Okrug je poznat po Nacionalnom parku Soomaa koji se prostire na površini od 390 km².

## Administrativna podjela

Teritorij okruga je podjeljen na 4 parohija (vallad), a administrativni centar okruga je grad Viljandi u kom živi 16,875 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Viljandi Vald* (službene stranice) (`et`)
# Višepartijski sistem

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

**Višepartijski** ili **višestranački sistem** je izraz koji se u najširem smislu koristi za ona društveno-politička uređenja koja dozvoljavaju osnivanje i djelovanje više od jedne političke stranke. Ti se sistemi razlikuju od bestranačkih gdje nije dozvoljeno djelovanje nijedne političke stranke te jednopartijskih, gdje je dozvoljeno djelovanje samo jedne. Višestranački sistem, za koji se pod ovim značenjem često koristi i izraz **višestranačje** se često smatra jednim od ključnih sastojaka suvremene liberalne demokracije, odnosno u manjoj ili većoj mjeri ga primjenjuje većina država u suvremenom svijetu.

Pri tome valja uzeti u obzir da samo legalno postojanje više stranaka ne mora sa sobom povlačiti postojanje višestranačkog sistema. Države ustavima ili na drugi način mogu uspostaviti institucionalnu hegemoniju jedne - vladajuće - nauštrb drugih stranaka, odnosno sve druge stranke mogu djelovati jedino kao satelitske. Takve primjere predstavljaju Istočna Njemačka i Poljska u doba komunizma. Sličan se rezultat može postići i vaninstitucionalnim mehanizmima za što primjer predstavlja Meksiko u doba vladavine stranke PRI. U oba slučaja je riječ o *de facto* jednopartijskim sistemima.

## Višestranački sistem u užem smislu

Pod višestranačkim sistemom u užem smislu se podrazumijevaju oni višestranački sistemi, odnosno države čijim političkim životom dominiraju tri ili više stranaka. Taj se izraz stoga koristi prvenstveno za razlikovanje od dvostranačkih sistemima čijim političkim životom dominiraju dvije međusobno suprotstavljene stranke.

Višestranački sistemi najčešće nastaju zahvaljujući primjeni proporcionalnog sistema na izborima, odnosno raznim geografskim i drugim okolnostima (etnička raznolikost) zbog kojih jedna stranka nikako ne može samostalno osvojiti većinu u parlamentu, te je za dolazak na vlast prisiljena koalirati s manjim strankama.