# Eugen Kvaternik

| Eugen Kvaternik
 |
| --- |
|
Eugen Kvaternik

 |
|

---

 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 31. listopada 1825. Zagreb, Hrvatska.
 |
| Smrt
 | 11. listopada 1871. Ljubča klanac kod Rakovice, Hrvatska.
 |
| Politička stranka
 | Stranka prava
 |
| Supružnik
 | Rozalija (Ružica) Kvaternik (rođ. Homotarić) (? - 13. siječnja 1902.)
 |
| Zanimanje
 | političar, pravnik, pisac
 |

**Eugen Kvaternik** (Zagreb, 31. listopada 1825. - Ljubča klanac kod Rakovice, 11. listopada 1871.), hrvatski političar, pravnik, pisac i revolucionar.

## Biografija

Eugen Kvaternik rodio se u Zagrebu 1825. godine u obitelji Romualda Josipa Kvaternika, profesora povijesti na zagrebačkoj Pravoslovnoj akademiji i Marije Antonije Kvaternik, učiteljice u zagrebačkoj ženskoj pučkoj školi. Gimanziju je pohađao u Zagrebu i Rijeci, 1840.-1842. Bio je školski kolega Anti Starčeviću. Dugogodišnju suradnju i prijateljstvo s njim započeo u gimnazijskim danima kada mu je 'Stari' povremeno držao kućne poduke jer je Kvaternik bio boležljive naravi.
Studirao je teologiju u Senju, Zagrebu i Pešti, ali je nije završio te je prešao na pravo (u Pešti) a u isto vrijeme slušao je i višu pedagogiju. U Hrvatsku se vratio 1847. godine i završio studij prava te je položio i učiteljski ispit. 1848. godine bio je, po naredbi bana Josipa Jelačića, sa skupinom od 22 mladića upućen u Požešku i Virovitičku županiju vježbati u oružju dragovoljce i suzbijati rad madžarskih emisara. Po povratku u Zagreb položio je odvjetnički ispit te radio kao koncipijent i registrator Banskoga vijeća a kad je isto ukinuto prešao je u financijsku službu. Od rujna 1851. godine bavio se odvjetništvom u Brodu na Kupi. Uz dr. Antu Starčevića, svojim je državnopravnim spisima i saborskim govorima položio ideološke i borbeno-političke temelje Stranke prava i pravaškog svjetonazora. Po njihovim zamislima, Stranka prava je od 1861. godine bila na čelu hrvatskog narodnog pokreta protiv Austrije i Ugarske.

Znao je ili poznavao mnoge strane jezike: francuski, talijanski, njemački, ruski, mađarski, slovački, slovenski te latinski jezik.

Zalagao se za samostalnu Hrvatsku, ali je smatrao da je za ostvarenje tog sna neophodna pomoć nekih stranih zemalja. Tako je bio povezan s revolucionarima Italije, Francuske i Rusije, a slovio je kao istaknuti član međunarodnog revolucionarnog bratstva tog doba. Vratio se u Hrvatsku 1860. godine, a prognan je još dva puta, dok se 1867. godine nije vratio s ciljem ostanka u Hrvatskoj.

### Rakovički ustanak

Spomenik Eugenu Kvaterniku u Rakovici.
Ne vidjevši drugog rješenja za oslobođenje Hrvatske od tuđinske vlasti, on 8. listopada 1871. godine staje na čelo narodnog ustanka u Rakovici, poznatog kao Rakovička buna. U želji da ne kompromitira Stranku prava, kao i dr. Antu Starčevića, Eugen Kvaternik preuzima potpunu odgovornost za taj ustanak, premda mu je cilj bio dovođenje stranke na vlast u nezavisnoj Hrvatskoj. Pri tom su mu aktivno pomogli Ante Rakijaš, Vjekoslav Bach, Petar Vrdoljak, Ante Turkalj, braća Čuić... Ustanku su pristupili i pravoslavci iz zahvaćenog područja, a proglašeni politički ciljevi ustanka bili su:

* oslobođenje hrvatskog naroda od austrijsko-mađarskog jarma
* proglašenje nezavisne Hrvatske
* jednakost pred zakonom
* općinska samouprava
* ukidanje vojničke uprave u Granici i uvođenje slobodnih županija
* poštovanje obaju vjeroispovijedi u ljubavi i slozi

Buna nije uspjela i većina je ustanika poginula, kao i sam Eugen Kvaternik.

> Krajina je bila - ističe Milutin Nehajev - zaista ona točka s koje je bilo moguće pokrenuti pitanje o samom opstanku Austrije. U njoj je postojala spremna vojska, skladišta robe za višemjesečno ratovanje, a isto tako i silno nezadovoljstvo koje je i zadnjega kolebljivca moglo uvjeriti da je puška jedino sredstvo koje Austrija razumije. Ali, Kvaternik nije bio Jelačić, nije bio u stanju pokrenuti vojsku u Krajini kao što je to ban s lakoćom učinio god. 1848. U tome je tragedija Rakovice.
>
> –

Godine 1921., o pedesetogodišnjici ustanka, kosti Eugena Kvaternika i njegovih suboraca Rakijaša i Bacha prenesene su u zagrebačku katedralu i pokopane uz Petra Zrinskoga i Franu Krstu Frankopana.

## Djela

* *La Croatie et la confédération italienne. Avec une introduction par L. Leouzon Le Duc*, Pariz, 1859.
* *Das historisch-diplomatische Verhältniss des Königreichs Kroatien zu der ungarischen St. Stephans-Krone*, Zagreb, 1860.
* *Govor na Saboru trojedne kraljevine dne 18. lipnja 1861*, Zagreb, 1861.
* *Was ist die Wahrheit? Eine Erwiederung auf das Szálaysche Pamphlet betitelt 'Zur Kroatischen Frage'.*, Zagreb, 1861.
* *Odgovor 'Pozoru' na članak 'Odziv' u 108. broju sadržan*, Zagreb 1862.
* *Politička razmatranja. Na raskrižju hrvatskog naroda*, sv. 1 i 2. Zagreb, 1862.
* *Nekoliko riječi mojim nazlobnikom i ozloglasiteljem*, Zagreb, 1862.
* *Hrvatski glavničar ili putokaz k narodnoj obrtnosti a kroz ovu k narodnjem blagostanju*, Zagreb, 1863.
* *Istočno pitanje i Hrvati. Historično-pravna rasprava*, Zagreb, 1868.
* *Rieč u sgodno vrieme*, Zagreb, 1870.
* *Izvještaj o dopuštanju izlaženja lista 'Hervatska'. Napisali -, V. Bach*, Zagreb, 1870.
* *Otvoreno pismo od 25. studenoga 1870. u vezi s izdavanjem političkog časopisa 'Hervatska'.*, Zagreb, (Bez oznake godine).

### Posmrtno

* *Historičko-diplomatski odnošaj Kraljevine Hrvatske napram ugarskoj kruni sv. Stjepana.*, Zadar, 1894.
* *Prvo progonstvo Eugena Kvaternika. Godine 1858-1860. Prilog za noviju hrvatsku povijest.*, Zagreb, 1907. Po Kvaternikovom dnevniku priredio Kerubin Šegvić.
* *Drugo progonstvo Eugena Kvaternika. Godine 1861-1865. Prilog za povijest konspiracije naroda proti Austriji. Ozažeo iz njegova dnevnika [i priredio za tisak Kerubin Šegvić].*, Zagreb, 1907.
* *Promemorija princu Jérômeu Napoléonu. Preveo i predgovor napisao Franjo Bučar.*, Matica hrvatska, Zagreb, 1936.
* *Eugen Kvaternik. Politički spisi: rasprave, govori, članci, memorandumi, pisma*, Znanje, Zagreb, 1971., (prir. dr. Ljerka Kuntić)

Izvor za djela

* *Eugen Kvaternik, Istočno pitanje i Hrvati*, (pretisak izd. iz 1868.), Dom i svijet, Zagreb, 1997.
* *Izabrani politički spisi / Eugen Kvaternik*, prir. Dubravko Jelčić, Matica hrvatska, Zagreb, 1998.

## Reference

## Vanjske veze

* Istočno pitanje i Hrvati, izdanje 1868.
* Politička razmatranja na razkrižju hrvatskoga naroda, izdanje 1861.
* Kvaternik: životopis Arhivirano 2007-03-11 na Wayback Machine-u
* Ferdo Šišić: Kvaternik (Rakovička buna) Arhivirano 2009-10-08 na Wayback Machine-u
* Stančić, Nikša. *Od emigracije do Rakovice: Eugen Kvaternik i njegova koncepcija ustanka u Hrvatskoj 1871.* // *Radovi Zavoda za hrvatsku povijest*, vol. 25, br. 1. (1992.), str. 39.-56. (Hrčak)