Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Azil

**Azil** (od antgrč. *ἄσυλον* [*ásylon* — asilon] — "pribježište (pribežište), sklonište") je običaj pružanja zaštite licima progonjenim iz političkih razloga. Na nivou država je regulisan zakonima, po kojima se dozvoljava ljudima da ostanu u zemlji u koju su pobjegli, bez prisile vraćanja u prvu zemlju.

Pravo azila je jedno od osnovnih prava čovjeka, prema Opštoj deklaraciji o pravima čovjeka iz 1948. Svako ima pravo da traži azil, osim kriminalaca i lica koja su prekršila načela Povelje Ujedinjenih nacija.

Države nisu obavezne da daju azil već se ovo čini na dobrovoljnoj bazi. Neke omogućavaju da se to pravo zatraži i u diplomatskim predstavništvima. Trgovački brodovi nemaju pravo davanja azila, za razliku od ratnih.

Krajem XX vijeka azil je počeo da se daje ljudima koji mogu da dokažu osnovan strah od politički motivisanog progona u svojoj domovini.

## Povezano

* Egzil

## Literatura

* Vojna enciklopedija, Beograd, 1970., knjiga prva, strana 416.
# 1180.

< |
11. vijek |
**12. vijek**
| 13. vijek
| >

< |
1150-e |
1160-e |
1170-e |
**1180-e**
| 1190-e
| 1200-e
| 1210-e
| >

<< |
< |
1176. |
1177. |
1178. |
1179. |
**1180..**
| 1181.
| 1182.
| 1183.
| 1184.
| >
| >>

1180.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1180.. (MCLXXX) |
| Ab urbe condita
 | 1933.
 |
| Islamski
 | 575–576.
 |
| Iranski
 | 558–559.
 |
| Hebrejski
 | 4940–4941.
 |
| Bizantski
 | 6688–6689.
 |
| Koptski
 | 896–897.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1235–1236.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1102–1103.
 |
| • *Kali Yuga* | 4281–4282.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 3816–3817.
 |
| • 60 godina
 | Yang Metal Miš (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11180.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

## Događaji

## Rođenja

## Smrti
# Thor

*Za ostale upotrebe, pogledajte Thor (razvrstavanje).*
Thorova bitka protiv divova, slika iz 1872. godine
**Thor** (staronjemački *Donar*) je nordijski bog groma i munje, najstariji sin Odina (vladara bogova) i Jord (boginje zemlje).

Najjači od ljudi i bogova, gromoglasan, crvenobrad, ljubazan, zaštitnik Aesira od divova.

Često se povezuje s likom boga Peruna u slavenskoj mitologiji.

Njegova tri magična predmeta su: Mjollnir - Thorov čekić (grom), opasač s moćima i željezne rukavice. Priče govore da su gromovi ustvari zvuk koji proizvodi njegova kočija koju vuku koze Tanngniost i Tanngrisnir.

Sif je bila njegova žena i sa njom je imao kćer Thrud. Sa Jarnsaxom je imao sinove: Magnija (moć i Modija (snaga).

Ljudske sluge su mu Thialfi I Roskva.

Za Thorov rog se priča da je jedan dio tog roga je bio umočen u more tako da kad je Thor pio vodu iz njega nikako je nije mogao ispiti, ispijanjem vode stvorio je plimu i oseku.

U Wagnerovom opernom ciklusu *Prsten Nibelunga* se pojavljuje pod imenom *Donner*.

Thor je poslužio kao inspiracija za Thora, naslovnog junaka serije stripova u izdanju Marvel Comicsa.
# Teutonci

*Ovaj članak je o narodu, za članak o viteškom redu pogledajte Tevtonski red*.
**Tevtonci** (Proto-germanski: *Þeudanōs*) su pominjani kao germansko pleme u ranijim istorijskim spisima od strane grčkih i rimskih autora kao Strabo i Veletije. Prema Ptolomejevoj mapi živeli su na Jitlandu, dok drugi izvori (npr. Pomponije Mela) smeštaju ih u Skandinaviju. Nemački istoričari povezuju ime *Tevtonci* sa svojim proto-germanskim precima tek u 13. veku.
Teutonci su bili jedan od redova Krstasa (Jovanovci, Templari i Teutonci). To sto se pojavljuje u Travianu su Varvari (Barbari).

Tevtonci se pojavljuju u brauzer igri Travian kao jedan od tri plemena koji igrači mogu izabrati za igru.
# Estonska pravoslavna crkva

*Ne treba miješati sa Estonska apostolska pravoslavna crkva.*

|  |
| --- |
| Estonska pravoslavna crkva Moskva Patriarhaadi Eesti Őigeusu Kirik |
|  |
| Osnovne informacije
 |
| **Osnivanje** | 1920.
 |
| **Autonomija** | 10. maj 1920.
 |
| **Kanonsko priznanje** | Kanonski priznata
 |
| **Predstojatelj** | mitropolit talinski i sve Estonije Kornilije |
| **Sjedište** | Talin |
| **Rezidencija predstojatelja** | Talin |
| **Kanonska jurisdikcija** | Estonija
 |
| **Bogoslužbeni jezik** | crkvenoslovenski jezik, estonski jezik
 |
| **Kalendar** | Julijanski kalendar
 |
| Broj
 |
| **Episkopa** | 2
 |
| **Eparhija** | 2
 |
| **Manastira** | 1
 |
| **Parohija** | 33
 |
| **Sveštenika** | 57 (43 sveštenika, 14 đakona)
 |
| **Monaha i monahinja** | 126
 |
| **Zvanična stranica** | www.orthodox.ee
 |

**Estonska pravoslavna crkva** (**EPC**; estonski: *Moskva Patriarhaadi Eesti Őigeusu Kirik*) je samoupravna crkva pod jurisdikcijom Ruske pravoslavne crkve.

Pored nje, postoji još Estonska apostolska pravoslavna crkva pod jurisdikcijom Carigradske patrijaršije.

## Historija

Autonomiju je dobila 10. maja 1920. godine odlukom moskovskog patrijarha Tihona, Svetog sinoda i Visokog crkvenog savjeta Pravoslavne rusijske crkve. Jula 1923. godine dobila je status autonomnog mitropolitskog okruga pod jurisdikcijom Carigradske patrijaršije.

Početkom 1990-ih, Estonska pravoslavna crkva se podijelila na dvije grane: Estonsku pravoslavnu crkvu Moskovske patrijaršije i Estonsku apostolsku pravoslavnu crkvu Carigradske patrijaršije. Raskol se uglavnom odigrao po etnojezičkoj liniji. Većina vjerujućih ruskog govornog područja su prišli ka prvoj, a većina pravoslavnih Estonaca ka drugoj crkvi.

## Savremeno stanje

Estonska pravoslavna crkva ima 2 eparhije (Talinsku i Narvsku) koje objedinjuju 32 parohije. Ukupno ima 57 pripadnika sveštenstva: 43 sveštenika i 14 đakona.

Od 11. avgusta 1992, predstojatelj Estonske pravoslavne crkve je mitropolit talinski i sve Estonije Kornilije (*Jakobs, Vjačeslav Vasiljevič*).

Dana 27. maja 2009, odlukom Svetog sinoda Ruske pravoslavne crkve, osnovana je dužnost vikarnog episkopa na koju je naznačen namjesnik Jovano-Bogoslovskog Makarovskog manastira grada Saranska – arhimandrit Lazar (Gurkin). Hirotonija je izvršena 21. jula 2009. godine.

Odlukom Svetog sinoda od 30. maja 2011. u sastavu Estonske pravoslavne crkve osnovana je Narvska eparhija, pored tada jedine postojeće Talinske eparhije kojom upravlja mitropolit talinski i sve Estonije. Na čelo eparhije postavljen je dotadašnji vikarni episkop Talinske eparhije g. Lazar (Gurkin) sa titulom episkop narvski i pričudski.

## Povezano

* Estonska apostolska pravoslavna crkva

## Izvori

* Эstonskaя Pravoslavnaя Cerkovь Moskovskogo Patriarhata (`ru`)
* Tomos Svяteйšego Patriarha Moskovskogo i vseя Rusi Aleksiя II episkopu Tallinskomu i vseя Эstonii Korniliю (`ru`)

## Vanjske veze

* Zvanična stranica Estonske pravoslavne crkve
# Lista gradova u Estoniji

|  |
| --- |
| **Gradovi u Estoniji** |
| **Rang** | **Ime** | **Stanovništvo** | **Okrug** |
| **Popis stanovništva u 1979** | **Popis stanovništva u 1989** | **Popis stanovništva u 2000** | **Procjena u 2006** |
| 1. | Tallinn | 441 800 | 478 974 | 400 378 | 396 193 | Harju
 |
| 2. | Tartu | 104 381 | 113 420 | 101 169 | 101 740 | Tartu
 |
| 3. | Narva | 75 909 | 81 221 | 68 680 | 66 936 | Ida-Viru
 |
| 4. | Kohtla-Järve | 87 472 | 62 059 | 47 679 | 45 740 | Ida-Viru
 |
| 5. | Pärnu | 54 051 | 52 389 | 45 500 | 44 198 | Pärnu
 |
| 6. | Viljandi | 22 368 | 23 080 | 20 756 | 20 274 | Viljandi
 |
| 7. | Rakvere | 19 011 | 19 822 | 17 097 | 16 698 | Lääne-Viru
 |
| 8. | Maardu | n.a. | 16 052 | 16 738 | 16 570 | Harju
 |
| 9. | Sillamäe | 16 157 | 20 561 | 17 199 | 16 567 | Ida-Viru
 |
| 10. | Kuressaare | 14 207 | 16 166 | 14 925 | 14 919 | Saare
 |
| 11. | Võru | 16 767 | 17 496 | 14 879 | 14 554 | Võru
 |
| 12. | Valga | 18 474 | 17 722 | 14 323 | 13 930 | Valga
 |
| 13. | Haapsalu | 13 035 | 14 617 | 12 054 | 11 774 | Lääne
 |
| 14. | Jõhvi | n.a. | 15 607 | 12 112 | 11 455 | Ida-Viru
 |
| 15. | Paide | 9 641 | 10 849 | 9 642 | 9 751 | Järva
 |
| 16. | Keila | 7 194 | 10 072 | 9 388 | 9 386 | Harju
 |
| 17. | Kiviõli | 11 050 | 10 390 | 7 405 | 6 925 | Ida-Viru
 |
| 18. | Tapa | 10 851 | 10 439 | 6 765 | 6 559 | Lääne-Viru
 |
| 19. | Põlva | n.a. | 7 038 | 6 467 | 6 510 | Põlva
 |
| 20. | Jõgeva | 5 289 | 7 035 | 6 420 | 6 349 | Jõgeva
 |
| 21. | Türi | 6 626 | n.a. | 6 324 | 6 137 | Järva
 |
| 22. | Elva | 6 358 | 6 325 | 6 020 | 5 826 | Tartu
 |
| 23. | Rapla | n.a. | n.a. | 6 271 | 5 682 | Rapla
 |
| 24. | Saue | n.a. | n.a. | 4 958 | 5 067 | Harju
 |
| 25. | Põltsamaa | 4 893 | 5 207 | 4 849 | 4 894 | Jõgeva
 |
| 26. | Saku | n.a. | n.a. | 4.605 | 4 533 | Harju
 |
| 27. | Paldiski | 7 311 | 7 690 | 4 248 | 4 332 | Harju
 |
| 28. | Laagri | n.a. | n.a. | 4.187 | 4.122 | Harju
 |
| 29. | Sindhi | 4 428 | 4 548 | 4 179 | 4 049 | Pärnu
 |
| 30. | Kunda | 4 828 | 5 037 | 3 899 | 3 751 | Lääne-Viru
 |
| 31. | Kärdla | 3 426 | 4 139 | 3 773 | 3 724 | Hiiu
 |
| 32. | Kohila | n.a. | n.a. | 3 407 | 3 505 | Rapla
 |
| 33. | Rummu | n.a. | n.a. | 3 532 | 3 477 | Harju
 |
| 34. | Loksa | n.a. | n.a. | 3 494 | 3 455 | Harju
 |
| 35. | Märjamaa | n.a. | n.a. | 3 088 | 3 183 | Rapla
 |
| 36. | Kehra | n.a. | n.a. | 3 224 | 3 173 | Harju
 |
| 37. | Tõrva | 3 157 | 3 546 | 3 201 | 3 112 | Valga
 |
# 1154.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 2. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 11. vijek – **12. vijek** – 13. vijek
 |
| Decenija:
 |  1120-e  1130-e  1140-e  – 1150-e –  1160-e  1170-e  1180-e  |
| Godine:
 | 1151 1152 1153 – **1154** – 1155 1156 1157
 |

1154.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1154.. (MCLIV) |
| Ab urbe condita
 | 1907.
 |
| Islamski
 | 548–549.
 |
| Iranski
 | 532–533.
 |
| Hebrejski
 | 4914–4915.
 |
| Bizantski
 | 6662–6663.
 |
| Koptski
 | 870–871.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1209–1210.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1076–1077.
 |
| • *Kali Yuga* | 4255–4256.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 3790–3791.
 |
| • 60 godina
 | Yang Drvo Pas (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11154.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

## Događaji

* 25. oktobar - Nakon smrti kralja Stephena englesko prijestolje zauzima normandijski vojvoda Henry, koji će vladati kao Henry II i započeti dinastiju Plantagenet.

## Rođenja

## Smrti

* 25. oktobar - Stephen od Bloisa, engleski kralj
# Maardu

| Maardu
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Estonija
 |
| **Okrug** | Harju
 |
| **Gradska prava** | 1993.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **guverner** | Nikolai Vojeikin
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 23.4 km²
 |
| **Visina** | 20
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2021.)
 |
|  - **Grad** | 15,284
 |
|  - **Gustoća** | 652.0 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Poštanski broj** | 74111
 |
| Karta
 |
| Maarduclass=notpageimage| Pozicija Maardua u Estoniji
 |

**Maardu** je grad od 15,284 stanovnika na sjeveru Estonije u Okrugu Harju.

## Geografija

Maardu se prostire 16 km istočno od centra Tallinna, pored zaljeva Muuga, tako da je zapravo dio metropolitanskog Tallinna, kao njegovo industrijsko i stambeno predgrađe.

## Historija

Novi kvart
Panorama luke Muuga
Maardu je prvi put dokumentiran - 1241. kao selo, a 1389. kao feud - *Maart*. U industrijsko predgrađe počeo se pretvarati kad je 1939. podignuta tvornica za obradu fosfata, uz obližnje kamenolome.

Nakon Drugog svjetskog rata za Estonske Sovjetske Socijalističke Republike 1949. dovršen je veliki kompleks kemijske industrije, tako da je ubrzano rastao pa je 1951. postao općina.

Maardu je 1959 imao 4 223 stanovnika a 1989. već 16 052, zbog tog je 1993. dobio status grada.
Zbog upotrebe ekološki štetne tehnologije došao je na glas kao najzagađeniji grad u Estoniji, od početka 1990-ih to se nastoji sanirati.

## Privreda

Maardu je danas poznat kao industrijski i logistički centar.

Njegova luka - Muuga je najveća po prometu u Estoniji. Drugi veliki poslodavci su; termoelektrana-toplana
(dio konzorcija *Eesti Energia AS*), drvnoprerađivačka firma *AS Tehnomar & Adrem* (koja zapošljava više od 500 radnika), i *AS Talot* (betonara).
Ipak većina zaposlenih radi u manjim transportnim i logističkim firmama.

Svojevremeno je bio poznat po nogometnom klubu *FC Maardu Levadia*, koji se 2003. preselio u Tallinn i promjenio ime u *Tallinna FCI Levadia*.

## Pobratimski gradovi

Maardu ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima;

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Białogard, Poljska
* Changchun, Kina
* Elektrėnai, Litvanija
* Čornomorsk, Ukrajina
* Jēkabpils, Latvija
* Rajon Kalininski, Sankt Peterburg, Rusija
 | * Habarovsk, Rusija
* Volgograd, Rusija
* Minsk, Belorusija
* Mirgorod, Ukrajina
* Miškin, Rusija
* Velikije Luki, Rusija
 | * Ostaškov, Rusija
* Pikaljovo, Rusija
* Prince George (British Columbia), Kanada
* Sihanoukville, Kambodža
* Vanadzor, Armenija
 | * Kallaste, Estonija
* Ulan Bator, Mongolija
* La Seyne-sur-Mer, Francuska
* Bijelo Polje, Crna Gora
* Klaipedski rajon, Litvanija
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Maardu Linnavalitsus* (službene stranice) (`et`)
# Saue

| Saue
 |
| --- |
| Panorama grada iz avionaPanorama grada iz aviona |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Estonija
 |
| **Okrug** | Harju
 |
| **Gradska prava** | 1993.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **guverner** | Enno Fels
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 4.39 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2021.)
 |
|  - **Grad** | 5,831
 |
|  - **Gustoća** | 1,328 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Poštanski broj** | 76505, 76506
 |
| Karta
 |
| Saueclass=notpageimage| Pozicija Saua u Estoniji
 |

**Saue** (njemački: *Sauß*) je grad od 5,831 stanovnika na sjeverozapadu Estonije u Okrugu Harju.

## Geografija

Saue leži na trasi željezničke pruge Tallinn-Paldiski i obilaznice oko Tallinna, udaljen 18 km jugozapadno od Tallinna.

## Historija

Veleposjednička kuća
Saue je novi grad izrastao u međuratnom periodu pored feuda Saue i željezničke stanice izgrađene 1920.

Današnje selo *Vanamõisa* (izvorno *Kerguta*), na kojem se nalazi veći dio današnjeg grada, prvi put dokumentirano u 13. vijeku u danskom registru (Kircotæn).
Selo Saue prvi put dokumentirano 1548. kao švedski feud pod imenom **Sawne**.
U to vrijeme kad je Estonijom vladala Švedska podignuta je i veleposjednička kuća.

Nakon rata za Estonske Sovjetske Socijalističke Republike Saue je 1960. administrativno spojen sa Tallinnom, nakon tog je 1973. Saue spojen je selom Sauevälja i tako je nastao današnji Saue, koji je dobio status grada 1993.

## Privreda

Današnji Saue je industrijsko predgrađe Tallinna sa tvornicama metalne (AS Saue EPT, AS Arco-AR, AS Sami) tekstilne (OÜ Mini-Maksi i OÜ Tekelson), građevinske (Mira Ehitusmaterjalid OÜ, Koriks-Fiiber OÜ, AS Toode) i prehrambene (AS Paulig Baltic).
Pored tog u gradu djeluju i brojne firme koje se bave reklamom, elektronikom i logistikom.

## Pobratimski gradovi

Saue ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima;

|  |  |
| --- | --- |
| * Egedal, Danska
* Húsavík, Island
* Kozelec, Ukrajina
* Lappi, Finska
 | * Montemarciano, Italija
* Quincy-sous-Sénart, Francuska
* Sollentuna, Švedska
* Vangaži, Latvija
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Saue vald - Saue linn* (`en`)
# Elva, Estonija

| Elva
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Estonija
 |
| **Okrug** | Tartu
 |
| **Gradska prava** | 1938.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **guverner** | Reno Laidre
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 9.91 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2021.)
 |
|  - **Grad** | 5,616
 |
|  - **Gustoća** | 566.7 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Poštanski broj** | 61501 - 61510
 |
| Karta
 |
| Elvaclass=notpageimage| Pozicija Elve u Estoniji
 |

**Elva** je grad od 5,616 stanovnika u centru Estonije u Okrugu Tartu.

## Geografija

Elva se nalazi na jugozapadu Okruga Tartu uz željezničku prugu Tartu-Valga i duž rijeke Elve.

Grad u svojoj neposrednoj blizini ima dva veća jezera; Verevi koje je ljeti vrlo popularno i Arbi čije su obale obrasle trskom.
Njegova glavna karakteristika je izgleda kao ladanjsko mjesto, sa nizovima niskih kuća i šumaraka.

## Historija

Elva je nikla uz željezničku stanicu podignutu 1889. Blizina Tartua (27 km) velika borova šuma i jezera učinili su Elvu
predgrađem i ljetovalištem Tartua, jer su slijedećih dekada podignute brojne stambene kuće i vikendice.
Elva je toliko narasla da je 1938. dobila status grada.

Nakon Drugog svjetskog rata za Estonske Sovjetske Socijalističke Republike Elva je od 1950. do 1962. bila
administrativni centar vlastitog rajona.

## Privreda

Najveća i najuspješnija firma u Elvi je *Saint-Gobain Glass Estonia SE*, koja se bavi proizvodnjom prozora za automobile.

Uz to dosta ljudi radi u firmi *Enics Eesti AS*, koja se bavi industrijskom elektronikom i u tvornicama tekstila; *Ludvig Svensson Eesti* i *Stenströms Skjortfabrik Eesti*.
Pored tog brojni stanovnici rade u Tartuu.

## Pobratimski gradovi

Elva ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima;

* Kempele, Finska
* Kristinehamn, Švedska
* Salo, Finska

## Reference

## Vanjske veze

* *Elva Vald* (službene stranice) (`et`)
# Tapa, Estonija

| Tapa
 |
| --- |
| Centralni trgCentralni trg |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Pečat** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Estonija
 |
| **Okrug** | Lääne-Viru
 |
| **Gradska prava** | 1926.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Kuno Rooba
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 17.4 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2021.)
 |
|  - **Grad** | 297.0
 |
|  - **Gustoća** | 1,394 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Poštanski broj** | 45106-45109
 |
| Karta
 |
| Tapaclass=notpageimage| Pozicija Tape u Estoniji
 |

**Tapa** (njemački: *Taps*) je grad od 5,168 stanovnika na sjeveru Estonije u Okrugu Lääne-Viru.

## Geografija

Grad se prostire u morenskoj dolini rijeke Valgejõgi, na zapadnoj granici Okruga Lääne-Viru, udaljen 77 km od Tallinna i 32 km od svog administrativnog centra Rakverea.

Tapa je važno raskršće željezničkih pruga; Tallinn-Narva (zapad -istok) i Tallinn-Tartu -Valga (sjever -jug)
Kroz grad prolazi cesta Rakvere - Paide - Pärnu.

Tapa je dugo bio grad željezničara i vojnika, tako da se broj stanovnika prepolovio nakon odlaska sovjetskih trupa 1990 -ih, od 10 439 1989. na današnjih 5,168, iako i danas oko 40% stanovnika nisu Estonci.

## Historija

Vojni aerodrom i MiG-23MLD iznad njega
Tapa je prvi put dokumentirana 1482. kao selo **Tappes**, nakon tog 1629. kao feud *Taps*.

Prekretnica u životu tog sela bila je 1870. kad je podignuta mala željeznička stanica na terenu feuda Taps.
Nakon tog je Tapa postala raskršće željezničkih pruga kad je 1876. izgrađen krak Baltičke željeznice do Tartua, tad je uz nju se uskoro formiralo i naselje. Tapa je 1919. dobila gimnaziju a do 1922. nakupila 2 398 stanovnika tako da je 1926. dobila status grada.

Ruska vojska koristila je teren bivšeg feuda Taps (južno i zapadno od grada) za vojnu bazu sve do 1993.

## Privreda

Sve do kraja Estonske Sovjetske Socijalističke Republike ekonomija grada bila je vezana uz željeznicu i vojsku.

Danas su pored željeznice najveći poslodavci firma *Universal Industries Ltd* (automobilski dijelovi), drvoprerađivačka firma *Tapa Tapa Mill OÜ Wood* i prehrambena firma *Tapa AS Hallik*.

Pored tog Tapa je i danas veliki garnizon, centar sjeveroistočne vojne oblasti Estonskih obrambenih snaga (Kirde Kaitseringkond).
Tapa je i važan tranzitni centar za rusku naftu i drvo.

## Pobratimski gradovi

Tapa ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima;

|  |  |
| --- | --- |
| * Akaa, Finska
* Cumberland, Maryland, Sjedinjene Američke Države
* Dobele, Latvija
 | * Preetz, Njemačka
* Trosa, Švedska
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Tapa linn* (službene stranice) Arhivirano 2021-10-29 na Wayback Machine-u (`et`)
# Estonska marka

| Estonska marka |
| --- |
| Eesti mark |
| Denominacije |
| Podjedinica |  |
|  1/100 | penn  |
| Simbol | m |
| Novčanice | 5, 10, 20 i 50 penna 1, 3, 5, 10, 25, 50, 100, 1,000, 5,000 marki |
| Kovanice | 1, 3 i 5 penna 50 marki |
| Demografija |
| Datum uvođenja | 1918. |
| Datum povlačenja | 1927. |
| Zamijenjena | estonska kruna |
| Korisnici |  Estonija |

**Estonska marka** (estonski: *Eesti mark*) bila je službena valuta u Estoniji od 1918. do 1927. godine. Inicijalno je estonska marka bila potpuno istovjetna s tadašnjom njemačkom ostmarkom, koja je cirkulirala zemljom zajedno s ruskim rubljem još od njemačke okupacije. Uz rublje i marke, zemljom su do 1919. godine cirkulirali i njemački ostrubalj te finska marka. Tokom 1920-ih godina, marka je prestala biti vezana uz ostmarku te je promijenila vrijednost. Godine 1928. zamijenila ju je estonska kruna i to u omjeru 1 kruna = 100 marki.

Niža denominacija bila je *penn* (1 marka = 100 penna).

Od 1922. do 1926. godine, država je izdavala kovanice od 1, 3 i 5 penna te 50 marki. Država je inicijalno izdavala novčanice od 5, 10, 20 i 50 penna te 1, 3, 5, 10, 25, 50 i 100 marki, s tim da su kasnije dodane novčanice i od 1,000 te 5,000 marki.

## Literatura

* Krause, Chester L.; Clifford Mishler (1991). *Standard Catalog of World Coins: 1801–1991* (18. izd.). Krause Publications. ISBN 0873411501.
* Pick, Albert (1994). *Standard Catalog of World Paper Money: General Issues*. Colin R. Bruce II i Neil Shafer (ur.) (7. izd.). Krause Publications. ISBN 0-87341-207-9.
# Skype

**Skajp** (izvorno: *Skype*), *peer-to-peer* (**P2P**) mreža (i istoimeni program) koji pružaju uslugu internet-telefonije (**VoIP**).

Korisnici programa mogu besplatno međusobno da pričaju preko mreže, a program pruža i uslugu pozivanja i primanja poziva sa standardnih telefonskih brojeva (*SkypeOut* i *SkypeIn*), koja se dodatno naplaćuje.

14. oktobra 2005. kompanija **SkypeGroup**, koja je vlasnik licence, prodata je za 1,9 milijardi evra eBay-u.

## Vanjske veze

* Official Skype website
* Skajp na srpskom - Preuzimanje prevoda verzije 4.\* Arhivirano 2010-03-17 na Wayback Machine-u
* Scientific Research on Skype (Reverse Engineering, etc.)
* White paper on Skype, focus on supernodes
* Skype Security Evaluation by Tom Berson (Anagram Laboratories) Arhivirano 2005-10-25 na Wayback Machine-u
* Skype vs Vonage Arhivirano 2007-06-04 na Wayback Machine-u Short comparison of Skype and Vonage
* Skype Arhivirano 2007-09-26 na Wayback Machine-u security, obfuscation and protection against reverse-engineering techniques analyzed at Black Hat conference 2006
* Portable Skype (Windows) Arhivirano 2009-03-17 na Wayback Machine-u
# Goveda

| Bovinae
 |
| --- |
|  |
| Azijski vodeni bivol
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Porodica:
 | Bovidae  |
| Potporodica:
 | **Bovinae** Gray, 1821. |

Skupina **Bovinae** su potporodica šupljorožaca. Obilježava ih krupno, bačvasto tijelo. Oba spola imaju rogove.

U skupinu spadaju sljedeći rodovi:

* Rod Pseudoryx

* vijetnamsko šumsko govedo (*Pseudoryx nghetinhensis*)

* Rod bivoli (Bubalus)

* azijski vodeni bivol (*Bubalus bubalis*)
* tamarau (*Bubalus mindorensis*)
* močvarni bivol (*Bubalus depressicornis*)
* planinski bivol (*Bubalus quarlesi*)

* Rod Syncerus

* afrički bivol (*Syncerus caffer*)

* Rod **goveda** (Bos)

* divlje govedo (*Bos taurus*), od kojeg potječu domaće govedo (*B. t. taurus*) i zebu (*B. t. indicus*)
* kambodžansko šumsko govedo (*Bos sauveli*)
* banteng (*Bos javanicus*) (javansko govedo)
* gaur (*Bos gaurus*)
* jak (*Bos grunniens*)

* Rod bizoni (Bison)

* američki bizon (*Bison bison*)
* europski bizon (*Bison bonasus*)

Razgraničenja su sporna. Tako je jedna potporodica afričko-azijskih antilopa (Tragelaphinae) vrlo blisko srodna s ovom skupinom Bovinae, da ih se često smješta zajedno u istu potporodicu. Četveroroga antilopa se ponekad (kao ovdje) svrstava u goveda, a ponekad u antilope. Vijetnamsko šumsko govedo, otkriveno tek 1990-ih neki zoolozi su svrstavali u potporodicu Caprinae, zajedno s kozama.

Razvojno gledano, goveda su vrlo mlada skupina. Najraniji fosilni nalazi goveda dokazani su u pliocenu. Širili su se vjerojatno iz Azije u Europu, Sjevernu Ameriku i Afriku. U pleistocenu bili su zastupljeni velikim brojem vrsta.

U svakodnevnom govoru često se sasvim proizvoljno koriste razni nazivi rodova za životinje iz drugih rodova, što može dovesti do zabuna, iako nema nikakvo značenje za sistematiku.

## Vanjske veze

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Goveda** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Bovinae** |