# Kalesija

**Kalesija**
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| [[Datoteka:{{{karta}}}|163px]]
 |
| **Entitet** | Federacija Bosne i Hercegovine
 |
| **Kanton/županija** | Tuzlanski
 |
| **Sjedište** | Kalesija
 |
| **Načelnik** | Rasim Omerović
 |
| **Površina** | 201 km²
 |
| **Stanovništvo**  - Ukupno  - Gustoća |  prema zadnjem popisu stanovništva 40.000 ?/km²
 |

**Kalesija** je općina u Bosni i Hercegovini koja administrativno pripada Tuzlanskom kantonu Federacije BiH. Dio nekadašnje općine je po Daytonskom mirovnom sporazumu pripado Republici Srpskoj i sada čini općinu pod nazivom Osmaci.

## Geografija

Općina Kalesija smještena je u sjeveroistočnoj Bosni na području gornjeg toka rijeke Spreče, odnosno u njenoj aluvijalnoj ravni i južnim obroncima planine Majevice te sjevernim rubnim dijelovima Javornika. Opcinsko područje danas ima površinu od 201 km² i čini 0,39 % teritorije Bosne i Hercegovine. Ima povoljan prirodnogeografski položaj. Preko njene teritorije prolazi magistralna putna saobracajnica Tuzla - Zvornik, koja je naslijedila ulogu povezivanja spomenutog prostora još iz antičkog perioda. Također, preko kalesijske teritorije prolazi željeznička pruga Tuzla - Živinice - Kalesija - Zvornik. Zahvaljujući spomenutim komunikacijama područje Kalesije ima kvalitetniju vezu s regijom i ostalim dijelovima Bosne i Hercegovine.

## Stanovništvo

Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Kalesija imala je 41.795 stanovnika, raspoređenih u 40 naselja.

Nacionalni sastav:

* Muslimani - 33.226 (79,49%)
* Srbi - 7.669 (18,34%)
* Hrvati - 33 (0,07%)
* "Jugoslaveni" - 270 (0,64%)
* ostali - 597 (1,46%)

Nacionalni sastav 1971. godine, bio je sljedeći:

ukupno: 32.577

* Muslimani - 24.771 (76,03%)
* Srbi - 7.606 (23,34%)
* Hrvati - 40 (0,12%)
* "Jugoslaveni" - 23 (0,07%)
* ostali - 137 (0,44%)

|  |  |
| --- | --- |
| **Nacionalnost** | **1991.** |
| Muslimani
 | 1.111
 |
| Srbi
 | 617
 |
| Hrvati
 | 16
 |
| Jugosloveni
 | 97
 |
| ostali
 | 367
 |
| Ukupno
 | 2.208
 |

## Naseljena mjesta

Babajići, Bajre, Bara, Barčići, Borogovo, Brdo, Brezik, Bulatovci, Caparde, Carska Bašta, Centar, Ćive, Dolina, Dubnica, Džafići,
Gojčin, Gornja Kalesija, Hadžići, Hajvazi, Hemlijaši, Horozovina, Hrasno Donje, Hrasno Gornje, Hrvačići, Ibralići, Jajići, Jeginov Lug,
Jelovo Brdo, Jusupovići, Kadrići, Kalesija, Kalesija Centar, Kalesija Selo, Karavlasi, Katanovići, Kikači, Kosovača,
Kulina, Kurtići, Kusonje, Lipovice, Mahala, Masle, Matkovac,
Memići, Mešići, Meškovići, Miljanovci, Muratovići, Novo Naselje, Olanovica, Osmaci, Paljevine, Panduri, Paraći, Petrovice, Petrovice Gornje, Pjanići, Prnjavor,
Rainci Donji, Rainci Gornji, Rakino Brdo, Sajtovići, Sarači,
Seljublje, Smajići, Sprečansko polje, Staro Selo, Suhopolje, Šahbazi, Šeher, Šehići, Tojšići, Viličevići (Vilčevići),
Vukovije Donje, Vukovije Gornje, Zelina, Zolje, Zukići i Zulfići.

## Historija

Povijest općine Kalesije je veoma burna na ovom području su se desili neki veoma važni događaji za cijelu BIH kao što je sastanak na stolicama.

Osnovna škola u Kalesiji do 1992 zvala je se Slobodan Bajić Paja, po Jugoslovenskom narodnom heroju.

U predhodnom ratu devedesetih, Kalesija je prvi oslobođeni grad u Bosni i Hercegovini.

## Značajne osobe

* Miralem Pjanić, fudbaler;

## Spomenici i znamenitosti

Na više lokacija postoje i ostaci tvrđava – gradina iz najstarijih vremena, a najpoznatije su: Gojčin, Zolje – Jajići, te ispod Pješavice.
Od vjerskih objekata najpoznatiji su: stare džamije u Hemlijašima i Lipovicama izgrađene na "Pašinom putu" iz perioda turske vladavine, a u Dubnici je pravoslavna crkva izgrađena u 16. vijeku.

### Nacionalni spomenici

## Vanjske veze

* Kalesija online, sajt kalesijske raje
* Općina Kalesija, oficijelna stranica
* Kalesija Online
* Nezavisni Kalesijski Portal
* Radio Feral