# Arsen

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Ge - **As** - Se
 |
|   P **As** Sb
 |
|  periodni sistem
 |

 |
| **Opšti podaci** |
| Ime, simbol, atomski broj
 | Arsen, As, 33
 |
| Pripadnost skupu
 | metaloida
 |
| grupa, perioda
 | VA, 4,
 |
| gustina, tvrdoća
 | 5727 kg/m3, 3,5
 |
| Boja
 | metalnosiva  |
| **Osobine atoma** |
| atomska masa
 | 74,92160 u
 |
| atomski radijus
 | 115 (114) pm
 |
| kovalentni radijus
 | 119 pm
 |
| van der Valsov radijus
 | 185 pm
 |
| elektronska konfiguracija
 | [Ar]3d104s24p3 |
| e- na energetskim nivoima
 | 2, 8, 18, 5
 |
| oksidacioni brojevi
 | **±3**, 5
 |
| Osobine oksida
 | srednje kiseli
 |
| kristalna struktura
 | romboidna
 |
| **fizičke osobine** |
| agregatno stanje
 | čvrsto
 |
| temperatura topljenja
 | 1090 K (817 °C)
 |
| temperatura ključanja
 | 887 K (614 °C)
 |
| molska zapremina
 | 12,95×10-3 m3/mol
 |
| toplota isparavanja
 | 34,76 kJ/mol
 |
| toplota topljenja
 | 369,9 kJ/mol
 |
| pritisak zasićene pare
 | bez podataka
 |
| brzina zvuka
 | bez podataka
 |
| **Ostale osobine** |
| Elektronegativnost
 | 2,18 (Pauling) 2,20 (Alred)
 |
| specifična toplota
 | 330 J/(kg\*K)
 |
| specifična provodljivost
 | 3,45×106 S/m
 |
| toplotna provodljivost
 | 50 W/(m\*K)
 |
| I energija jonizacije
 | 947,0 kJ/mol
 |
| II energija jonizacije
 | 1798 kJ/mol
 |
| III energija jonizacije
 | 2735 kJ/mol
 |
| IV energija jonizacije
 | 4837 kJ/mol
 |
| V energija jonizacije
 | 6043 kJ/mol
 |
| VI energija jonizacije
 | 12310 kJ/mol
 |
| **Najstabilniji izotopi** |
|

| izotop
 | zast.
 | v.p.r.
 | n.r.
 | e.r. MeV
 | p.r.
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 73As
 | (veš.)
 | 80,3 dana
 | z.e.
 |  | 73Ge
 |
| 74As
 | (veš.)
 | 17,8 dana
 | β+ |  | 74Ge
 |
| 75As
 | **100%** | stabilni izotor sa 42 neutrona
 |

 |
| Tamo gde drugačije nije naznačeno, upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.
 |
| Objašnjenja skraćenica: zast.=zastupljenost u prirodi, v.p.r.=vreme polu raspada, n.r.=način raspada, e.r.=energija raspada, p.r.=proizvod raspada, z.e=zarobljavanje elektrona
 |

**Arsen** ili **arsenik** (**As**, latinski - *arsenium*) je metaloid VA, grupe. Ima četri izotopa: 73, 74, 75 i 76, od kojih je postojan samo 75.

Zastupljen je u zemljinoj kori u količini od 2,5 ppm (eng. parts per million) u obliku nekoliko minerala od kojih je najrasprostranjeniji arsenopirit koji se često nalazi i u ležištima pirita.

Njegova jedinjenja su bila poznata još u antičko doba. U čistom obliku prvi ga je izdvoio alhemičar Albert Veliki u XII-om veku, mada na to otkriće pretenduju i stariji arapski alhemičari i kineski narodni lekari.

Sigurno najpoznatije jedinjenje arsena je vrlo toksičan As2O3.
Netoksične soli arsen(V) su sastojci pesticida, kao i dodaci staklu dajući mu zelenkastu boju.

prirodan arsen Biološki značaj - nekoliko enzima koji su neophodni za život sadrže arsen. Arsen je jedan od mikroelemenata i njegova minimalna dnevna količina je veoma niska 0,04 miligrama. Soli arsen(III) su veoma otrovne i izazivaju rak.

Smrtonosna doza iznosi 50 miligrama. Soli arsen(V) su neotrovne ali imaju jako baktericidno dejstvo. Ipak unošenjem velikih količina one se nagomilavaju u organizmu u redukuju se do toksičnih soli arsen(III).

Arsen poseduje dve altotropske modifikacije: prva modifikacija- alfa je krh metal, koji burno reaguje sa vodom. Druga modifikacija- beta je zlatne boje, mnogo manje reaktivna od alfa modifikacije.
Čist arsen se dodaje nekim legurama čelika, a i se dodaje silicijumu u električnoj industriji.