Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bazilika

Bazilika.
Tlocrt **Maksencijeve (Konstantinove) bazilike** u Rimu iz 4. st.
Stara **Bazilika sv. Petra** (izgled iz 1450. godine).
**Bazilika** (grč.: βασιλική στοά *basiliké* - kraljeva dvorana) je rana forma kršćanske bogomolje. Vjerovatno je građena od rimskih istoimenih građevina koje su služile kao sudnice i tržnice.

Bazilike imaju i osobine rimskih kuća i katakombi koje su služile kao mjesta za ispovjedanje vjere prije nego što je Kršćanstvo priznato za službenu religiju. Naprijed se nalazio Atrij na stupovima. On je vodio na usku terasu na kojoj su bila tri ili više ulaza u glavni dio zgrade. Središnji dio imao je lađu i nekoliko redova stupova koji su podupirali središnji dio. Iznad su se nalazili prozori.

Građevina je bila okrenuta istoku, sa lukovima i apsidama ukrašenim mozaicima. Na uzvišenom dijelu ispod apside je bio oltar sa nebom iznad njega. Odmah ispod oltara, često ispod nivoa poda, nalazio se prostor sa moćima sveca zaštitnika. Episkop je držao službu stojeći u središnjem dijelu, na tronu, a ostali svećenici su bili raspoređeni polukružno, lijevo i desno od njega.

Danas Papa Bazilikom naziva posebno privilegiranu crkvu. Postoje velike i male Bazilike. Velike su Bazilika sv. Petra u Rimu, sv. Ivana Lateranskog (za papu), sv. Pavla (za patrijarha aleksandrijskog), sv. Marije Majke (za patrijarha antiohijskog). U svakoj od njih postoji oltar koji ne upotrebljavaju ni Papa ni njegovi zamjenici. U Rimu postoji 11 manjih Bazilika, i mnogo njih širom svijeta.

## Poveznice

* Apsida
* Umjetnost starog Rima
* Rano kršćanstvo
# Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske

**Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske** osnovan je 13. januara 1971. godine kao Umjetnička galerija u Banja Luci, nakon akcije likovnih umjetnika sa prostora bivše Jugoslavije i drugih krajeva svijeta, koji su se solidarisali sa Banjalukom, pogođenom katastrofalnim zemljotresom 26. i 27. oktobra 1969. godine. Prikupiljeno je oko 800 umjetničkih djela, što je poslužilo kao temelj za osnivanje institucije i činilo njen početni fundus. U muzeju su predstavljena djela nekih savremenih majstora poput Hansa Hartunga, Pierrea Alechinskyja, Bertranda Dornyja, Heinza Macka, Michala Murina, Otta Pienea, Günthera Ueckera, Petra Lubarde ili Ivana Tabakovića. Većinu njene kolekcije čine kreacije umjetnika iz bivše Jugoslavije. U muzeju je postavljena poštanska umjetnička instalacija irskog umjetnika Garyja Farrellyja.

Umjetnička galerija preimenovana je 1994. godine u Galeriju likovnih umjetnosti Republike Srpske. a 2004. godine u Muzej savremene umjetnosti.

U okviru muzeja djeluju četiri odjeljenja:

* Odjeljenje zbirki,
* Informaciono-dokumentacioni centar i biblioteka,
* Odjeljenje za edukativne programe i
* Odjeljenje za izložbene i programske djelatnosti.

Najznačajniji dosadašnji projekat institucije je organizacija, produkcija i prezentacija Paviljona Bosne i Hercegovine na 55. Venecijanskom bijenalu 2013. godine, za koji je izabrana izložba "Vrt uživanja" umjetnika Mladena Miljanovića.

Muzej je aktivan član međunarodne organizacije ICOM i redovno obilježava "Međunarodni dan muzeja" i manifestaciju "Evropska noć muzeja".

U okviru internacionalne nagrade "Živa", koju dodjeljuje Forum slavenskih kultura za najbolji muzej jugoistočne Evrope, Muzej je 2014. godine nagrađen specijalnim priznanjem za kreativnost, a istaknuta je i njegova značajna uloga u odnosu prema lokalnoj zajednici i podsticaju stvaralaštva mladih umjetnika.

Muzej također organizuje izložbe. Među najnovijim su one posvećene Florijanu Mićkoviću i njegovim sinovima Vladimiru i Ivanu, Adeli Ber (1888-1966), Mileti Prodanoviću, slikama Alojza Ćurića ili skulpturama Zdravka Jaksimovića.

Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske nalazi se u centru Banje Luke, između ulica Kralja Petra I Karađorđevića i Kninske.

## Reference
# Mladen Bojinović

Mladen Bojinović
Младен Бојиновић
|  |
| Država
 |  Srbija
 |
| Osobni podatci
 |
| **Datum rođenja** | 17. siječnja 1977.
 |
| **Mjesto rođenja** |  Banja Luka, Bosna i Hercegovina
 |
| **Visina** | 2.02m
 |
| **Pozicija** | srednji vanjski
 |
| Podaci o klubu
 |
| **Klub** |  Paris HB
 |
| **Broj** | 77
 |
| Profesionalni klubovi
 |
| **Godina** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
| 1992 - 1994 1994 - 1995 1995 - 1999 1999 - 2000 2000 - 2001 2001 - 2002 2002 - 2012 2012 -
 |  Borac Banja Luka  RK Jagodina  RK Partizan  Ademar León  Bidasoa Irún  CB Barcelona  Montpellier HB  Paris HB
 |  190 (951) 8 (30)
 |
| Reprezentacija
 |
| **Godina** |  | **Uta. (gol.)** |
| 0000 - 2006 2006 - 2009
 |  SR Jugoslavija  Srbija
 | 50+ (?) 40 (?)
 |

**Mladen Bojinović** (srpski: **Младен Бојиновић**; Banja Luka, 17. siječnja 1977.) je srpski rukometaš i reprezentativac. Trenutno igra za francuski Paris HB. Visok je 2.02 m, a težak 101 kg. Igra na poziciji vanjskog igrača.

## Karijera

Karijeru je započeo kao član RK Borac Banja Luka, a 1998. godine prelazi u RK Partizan. Već sljedeće sezone postaje član španjolskog Ademar Leóna koji je te sezone igrao u Ligi prvaka. Nakon godinu dana u Leónu odlazi u Bidasoa Irún, s kojim je te sezone stigao do polufinala EHF kupa. Sljedeće sezone postaje član Barcelone u kojoj je igrao zajedno sa zemljakom Ivanom Lapčevićem. S Barcelonom je stigao do finala EHF kupa, ali je momčad izgubila od njemačkog THW Kiela.

### Montpellier HB

Već sljedeće sezone odlazi u francuski Montpellier HB u kojem igra i danas. U svojoj prvoj sezoni u klubu već osvaja Ligu prvaka. Tijekom sezone 2003/04. postiže 30 pogodaka u europskim natjecanjima, ali Montpellier nije uspio ponoviti prošlogodišnji uspjeh, već gubi u osmini finala od SC Pick Szegeda. Sljedeća je sezona bila uspješna za njega. Postigao je ukupno 64 pogotka u Ligi prvaka, a Montpellier je stigao do polufinala. Nakon dvije manje uspješne sezone, sezona 2007/08. je bila najuspešnija za njega. Tijekom te je sezone postigao čak 78 golova u 12 utakmica tijekom Lige prvaka (prosečno 6,5 po utakmici).

### Reprezentacija

Iako je rođen na području današnje Bosne i Hercegovine, Bojinović igra za reprezentaciju Srbije. Jedan je od njezinih najboljih igrača i član je postave koja nastupa na rukometnom SP u Hrvatskoj. U utakmici drugog kruga protiv Njemačke, Bojinović je bio ključni čovjek koji je Srbiji donio izjednačenje u posljednjim sekundama (35:35) nakon jedne izvrsne utakmice, nezivjesne do samog kraja.

## Reference
# Anton Josipović

**Anton Ante Josipović** (Banja Luka, 22. oktobar 1962.) bio je olimpijski pobednik na Olimpijskim igrama 1984.

Kao član banjalučkog bokserskog kluba „Slavija“ osvojio je prvenstvo Jugoslavije 1982. Balkanski prvak je postao 1983.

Na Olimpijskim igrama 1984. u Los Anđelesu postao je prvi jugoslavenski sportista koji je osvojio zlatnu medalju bez borbe. Josipović je u finalu ostao bez protivnika nakon što je jugoslovenski sudija Gligorije Novičić diskvalifikovao američkog boksera Evandera Holifilda koji je u drugom polufinalnom meču udario i nokautirao svog protivnika, Novozelanđanina Kevina Barija, nakon znaka za prekid borbe.

Budući da je bio diskvalifikovan, Holifild, kasniji dvostruki svetski prvak u teškoj kategoriji, nije imao pravo da nastupi u finalu OI. Budući da se i Bari nije mogao takmičiti jer je bio nokautiran, Josipović je osvojio zlatno medalju bez borbe. Ubrzo nakon toga okončao je amatersku karijeru.

Profesionalnu boksersku karijeru započeo je 1990. pobedivši u prvih osam borbi.

Aleksandar Josipović, profesionalni igrač u najpoznatijem svetskom kabareu Mulen ruž, u srodstvu je sa Antonom Josipovićem.

Anton Josipović danas živi u rodnoj Banjoj Luci.

## Vanjske veze

* Rezultati boksa
* Olimpijski komitet Srbije Arhivirano 2007-07-12 na Wayback Machine-u
# Nikola Koljević

| Nikola |
| --- |
|  |

**Nikola Koljević** je srpski političar iz Bosne i Hercegovine, rođen je 1936. godine u Banjaluci u uglednoj trgovačkoj porodici. Univerzitetski profesor, prevodilac i esejista. Važio je za jednog od najcjenjenijih šekspirologa u bivšoj SFRJ. Na prvim višestranačkim izborima 1990. godine izabran je za srpskog člana Predsjedništva Republike Bosne i Hercegovine. U aprilu 1992. godine napustio je Predsjedništvo i za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini bio je potpredsjednik Republike Srpske. Nosilac je najvišeg odlikovanja RS - ordena Republike sa lentom. Obavljao je dužnost prorektora Univerziteta u Istočnom Sarajevu. 16. 1., 1997 godine na Palama pucao je sebi u glavu i umro u bolnici u Beogradu.

## Djela

* Teorijski osnovi nove kritike - 1967 monografska publikacija
* O uporednom i sporednom - 1977 monografska publikacija
* Ikonoborci i ikonobranitelji - 1978 monografska publikacija
* Šekspir, tragičar - 1981 monografska publikacija
* Pesnik iza pesme - 1984 monografska publikacija
* "Tajna" poznog Dučića: interpretacija - 1985 zbornik
* "Lament nad Beogradom" Miloša Crnjanskog - 1986 monografska publikacija
* Klasici srpskog pesništva - 1987 monografska publikacija
* Otadžbinske teme - 1995 monografska publikacija
* Andrićevo remek-delo - 1995 monografska publikacija
* Od Platona do Dejtona: (zapisi o državi našim povodom) - 1996 monografska publikacija
* Stvaranje Republike srpske - dnevnik 1993-1995 - 2008 dnevnik
# Nikola Pejaković

**Nikola Pejaković - Kolja** (Banja Luka, 16. septembar 1966) je srpski glumac, režiser, scenarista i muzičar.

## Biografija

Rođen je 16. septembra 1966. godine u Banjoj Luci. Poslije završene Srednje likovne škole upisao je Fakultet dramskih umjetnosti u Beogradu, odsjek pozorišne režije. Dobitnik je nagrada: za najbolju režiju na 7. međunarodnom festivalu komedije „Mostarska liska“ za režiju predstave „Narodni poslanik“, najbolju režiju na 54. „Sterijinom pozorju“, plaketu udruženja građana „Grad“ za razvoj kazališne scene u Republici Srpskoj i režiju predstave „Narodni poslanik“ Član je rock grupe Kolja i Smak Belog Dugmeta.

## Muzika i Kolja

Kolja je u dva navrata okupio grupu prijatelja u *ad hoc* muzičku grupu Kolja i smak belog dugmeta tj. današnje Grobovlasnike i sa njima snimio dva albuma koji nisu doživjeli veću komercijalizaciju, ali neobična muzika i tekstovi sa tih albuma su ipak ostali zapaženi.

## Izvori
# Igor Radojičić

| Igor Radojičić |
| --- |
|  |
| Rođenje | 13. septembra 1966.  (1966-09-13) Banja Luka  |

**Igor Radojičić** (Banja Luka, 13. 9. 1966.) je aktualni gradonačelnik Banje Luke.

Diplomirao je elektrotehnika u rodnom gradu, a postdiplomski nastavio u Beogradu.

Što se tiče politike, njegov se razvoj kreće od člana Predsjedništva Saveza socijalističke omladine Bosne i Hercegovine do glavnog tajnika SNSD-a.

Osim maternjeg, govori engleski i francuski jezik.

## Vanjske veze

* Službena stranica Arhivirano 2007-10-02 na Wayback Machine-u
# Marija Šestić

| Marija Šestić |
| --- |
| Marija izvodi svoju pjesmu *Rijeka bez imena* |
| Lični podaci |
| Datum rođenja | 5. svibnja 1987. |
| Mjesto rođenja |  Banja Luka, BiH |
| Zanimanje | pjevačica glazbeni pedagog pijanistica |
| Muzički rad |
| Period aktivnosti | 2003. - |
| Ostalo |
| Nagrade | Izlučno natjecanje za Eurosong u BiH 2007. - 1. mjesto |

**Marija Šestić** (Banja Luka, 5. svibnja 1987.) je pjevačica, glazbenica i glazbeni pedagog koja je predstavljala Bosnu i Hercegovinu na Eurosongu 2007. u Helsinkiju sa pjesmom *"Rijeka bez imena"*.

## Počeci karijere

Glazbenu karijeru počinje sa šest godina na dječijim festivalima. Na nastupima na tim festivalima u BiH ostvarila je zapažene rezultate. Sa trinaest godina upisuje se na studij klavira u Banja Luci. Godine 2003. izdaje svoj debitantski album i time započinje njezina profesionalna karijera.

## Glazbena obitelj

Njen otac, Dušan Šestić je autor bosanskohercegovačke himne poznatije kao *Intermeco*.

## Povezano

* Eurosong 2007.
# Tomislav Knez

| Medalje
 |
| --- |
| nogomet
 |
| Olimpijske igre
 |
|  |  Rim 1960. | Jugoslavija
 |

**Tomislav Knez**, hrvatski je nogometaš, osvajač zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Rimu 1960. godine.
# Romana Panić

| Romana Panić
 |
| --- |
|  |
| Puno ime
 | Romana Panić
 |
| Datum rođenja
 | 9. april 1975.
 |
| Mesto rođenja
 | Banja Luka  SFRJ
 |
| Druga imena
 | Romana
 |
| Aktivni period
 | 1997 – danas
 |
| Žanr
 | Pop-folk
 |
| Zvaničan sajt
 | romanapanic.com
 |

**Romana Panić** (9. april 1975, Banja Luka) je bosansko-hercegovačka pop pevačica.

## Život

Ime je dobila po pesmi *Romana* Đorđa Marjanovića, koju je njena majka volela. Prvi javni nastup imala je sa dvanaest godina, u Jajcu, na festivalu *Septembarske večeri*. Osvojila je nagradu za najboljeg mladog debitanta. Godine 1993. počela je da peva u klubovima, snima radio džinglove, a postala je i zaštitno lice firme *General Company*. Sledeće godine dobija stalan posao na radiju *Studio A*, gde je radila kao voditelj, spiker i ton majstor. Tri godine kasnije snima pesmu *Žena*, a 1999. seli se u Srbiju i snima prvi album, čiji je producent bio Željko Joksimović. Godine 2001. izdala je drugi album, a u međuvremenu je učestvovala na budvanskom fetsivalu, sa pesmama *Samoodbrana* i *Ček bez pokrića*. Godine 2002. i 2003. peva pesme *Kad mi gore obrazi* i *Nikad i zauvek* na *Sunčanim skalama*. Sa pesmom *Nikad i zauvek* pobedila je na festivalu i tako ubrzala snimanje trećeg albuma, nazvanog *Ne*, koji je izašao u prodaju 2005. Godinu dana kasnije takmiči se na Beoviziji i izdaje singl *Ubjedio si me*. Jedan od njenih najvećih hitova bila je pesma *Još te koštam* iz 2007, za koju je snimljen spot u Atini.

## Reference
# Anton Kasipović

| Anton Kasipović
 |
| --- |
|   |
|  |
| Puno ime
 | Anton Kasipović
 |
| Rođenje
 | 1956. Banja Luka,  Bosna i Hercegovina
 |
| Zanimanje
 | novinar, političar
 |
| Nacionalnost
 | Hrvat
 |
| Književne vrste
 | novinarstvo
 |

**Anton Kasipović** (Banja Luka, Bosna i Hercegovina, 1956.), potpredsjednik Vlade Republike Srpske, te ministar prosvjete i kulture Republike Srpske.

## Biografija

Osnovnu i srednju školu završio je u Banjoj Luci, gdje je diplomirao pravo. Bio je novinarom dnevnoga lista – *Glas Srpske*, gdje je radio kao direktor i glavni i odgovorni urednik. Oženjen je i ima jedno dijete. Anton Kasipović je po nacionalnosti Hrvat. Dužnost predsjednika Vlade Republike Srpske obnašao je od 15. studenoga 2010. do 29. prosinca 2010. godine. Na položaj ministra prosvjete i kulture Republike Srpske izabran je po drugi put 29. prosinca 2010. godine.

Dana 9. listopada 2000. Kasipović je bio fizički napadnut, što je osudio OESS. Izjavio je za Globus kako govori srpsko-hrvatskim jezikom, zbog čega je kritiziran u Glasu Srpske.

## Literatura

* Vlada Republike Srpske
* biznis.ba

## Izvori
# Dragan Pajić

| Dragan Pajić Драган Пајић
 |
| --- |
|

---

4. gradonačelnik Brčko distrikta Bosne i Hercegovine
 |
| Mandat 12. veljače 2009. – 14. rujna 2011.
 |
| Prethodnik
 | Mirsad Đapo
 |
| Nasljednik
 | Miroslav Gavrić
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 14. ožujka 1956., Brčko
 |
| Politička stranka
 | SNSD
 |
| Zanimanje
 | političar
 |

**Dragan Pajić** (Brčko, 14. ožujka 1956.), bosanskohercegovački političar srpskog podrijetla, četvrti po redu gradonačelnik Brčko distrikta BiH.

## Biografija

Dragan Pajić je rođen 14. ožujka 1956. godine u Brčkom. Osnovnu školu je završio u Bukviku, a gimnaziju u Brčkom. Diplomirao je na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu 1981. godine. Specijalizaciju opće kirurgije završio je u Brčkom 1989. godine.

U zdravstvu je obavljao poslove od liječnika opće prakse, šefa Hitne službe Doma zdravlja u Brčkom, načelnika Kirurškog odjela Opće bolnice do ravnatelja Opće bolnice u Brčkom.

U prvom sazivu Skupštine Brčko distrikta BiH bio je poslanik, a na izborima 2000. godine izabran za poslanika u Narodnu skupštinu Republike Srpske. Od 2009. do 2011. godine je bio gradonačelnik Brčko distrikta Bosne i Hercegovine. Na dužnosti gradonačelnik je smijenjem odlukom Skupštine Brčko distrikta BiH, kada je Središnje izborno povjerenstvo utvrdilo sukob interesa i zbog toga predložilo njegovu smjenu.

U listopadu 2011. godine Policija Brčko distrikta BiH je uhitila Dragana Pajića, zbog sumnje da je umiješan u aferu podmićivanja i kaznenog djela protiv službene i druge odgovornosti. Godine 2014. Osnovni sud Brčko distrikta BiH je osudio Pajića, jer je tokom vršenja mandata 2011. godine koristio službena vozila Vlade Brčko distrikta BiH u osobne svrhe, uglavnom za prijevoz članova svoje obitelji na relacijama Brčko – Beograd, Brčko – Beč i Brčko – Zagreb. Sud je tom prilikom izrekao presudu kojom je Pajić obvezan platiti novčanu kaznu u iznosu od 5.000 KM. Međutim, postupajući po žalbama Tužiteljstva Brčko distrikta i Pajića, Apelacioni sud Brčko distrikta BiH, potvrdio je presudu u oslobađajućem, a ukinuo u osuđujućem dijelu. Sa Tužiteljstvom Brčko distrikta, Pajić je potpisao sporazum o priznanju krivice. Postupajući sudija je taj čin prihvatio i izrekao mu jednomjesečnu zatvorsku kaznu i obvezu plaćanja troškova postupka u iznosu od 300 KM.

## Izvori

## Vanjske veze

* Dragan Pajić, novi brčanski gradonačelnik
# Željko Stjepanović

| Željko Stjepanović |
| --- |
| glumac |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 8. juna 1966.  (1966-06-08) Banja Luka, SR BiH, SFRJ |
| Profesionalne informacije |
| Zanimanje | glumac |

**Željko Stjepanović** je bosanskohercegovački filmski i pozorišni glumac. Član je Narodnog pozorišta Republike Srpske od 1994.

## Život

Rođen je 1966. godine u Banjoj Luci. Od 1998. do 2004. godine je bio upravnik Narodnog pozorišta Republike Srpske.

## Uloge

|  |
| --- |
| **Filmografija glumca Željka Stjepanovića** |
| God. | Naziv | Uloga
 |
| 1988 | Zabavni utorak |  |
| 1989. | Ranjenik | Stanko
 |
| 1991. | Praznik u Sarajevu | Sabinin brat
 |
| 1991. | Bračna putovanja | Pijani mladoženja
 |
| 1999. | Nek bude što bude |  |
| 1999. | Mejdan Simeuna Đaka | Pijani mladoženja
 |
| 1999. | Žene, ljudi i ostalo | Marko
 |
| 2002. | Viza za budućnost | Inspektor Žiga
 |
| 2007. | Sa dvije noge u zemlji | Otac
 |
| 2007. | Ima nas dvojica |  |
| 2008. | To toplo ljeto | Peco kao stariji
 |
| 2009. | 32. decembar | načelnik policije
 |
| 2009. | Ispod mosta |  |
| 2009. | Lud, zbunjen, normalan | Feta
 |
| 2011. | Dva smo svijeta različita | inspektor
 |
| 2012. | Kad bude, biće | gazda Makso
 |
| 2013. | Top je bio vreo |  |

## Reference

## Vanjske veze

* Željko Stjepanović na sajtu IMDb
# Dragan Primorac

| Dragan Primorac
 |
| --- |
|  |
|

---

Ministar znanosti, obrazovanja i športa
 |
| Mandat 23. prosinca 2003. – 2. srpnja 2009.
 |
| Prethodnik
 | Vladimir Strugar, ministar prosvjete i športa Gvozden Flego, ministar znanosti i tehnologije
 |
| Nasljednik
 | Radovan Fuchs
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 7. lipnja 1965. Banja Luka
 |
| Politička stranka
 | nezavisni  (HDZ 2007 - 2009) <(small>
 |
| Zanimanje
 | znanstvenik (forenzičar)
 |
| 12. siječnja 2008. potvrđen mu je mandat
 |

**Dragan Primorac** (Banja Luka, 7. lipnja 1965.), hrvatski je liječnik, genetičar i političar, ministar znanosti, obrazovanja i športa Republike Hrvatske u vladama premijera Ive Sanadera od 2003. do 2009.

Na mjesto ministra je imenovan 2003. godine kao nestranački kadar. Godine 2007. se učlanio u HDZ te je izabran u Hrvatski sabor na listi za dijasporu. Dan nakon ostavke premijera Sanadera je i sam podnio ostavku.

U jesen 2009. godine se kandidirao za predsjednika Republike, nakon čega je automatski izbačen iz stranke.

## Vanjske veze

* Tko je tko u hrvatskoj znanosti Arhivirano 2008-05-13 na Wayback Machine-u.
* Hrvatska znanstvena bibliografija Arhivirano 2007-10-11 na Wayback Machine-u
* Novosti o predsjedničkoj kampanji Arhivirano 2009-11-28 na Wayback Machine-u
# Medalja

**Medalja** (italijanski: *medaglia*, francuski: *médaille*, latinski: *metallum*) pločica je kružnog oblika od metala (zlato, srebro, bronza, olovo, legure), koja je umjetnički proizvod počasnog, memorijalnog ili jubilarnog karaktera. Liči na novac, ali ne služi novčanom prometu. Spada u oblasti primijenjenih umjetnosti: kiparstva, sitne plastike, medaljarstva.

## Značenje u širem smislu

U širem značenju medalja je odlikovanje za vojne i građanske zasluge, nagrada za umjetnička, naučna i sportska dostignuća. Na jednoj ili obje strane medalje nalazi se reljefni prikaz (portretni lik, alegorijski ili istorijski motiv) redovno s natpisom. Prvo se izrađivala livenjem pomoću kalupa, od 16. vijeka i kovanjem, a od 19. vijeka galvanoplastičnim postupkom.

## Historijat

Prve medalje nastale su u doba kasnog Rimskog carstva (4-5. vijek), izlivale su se iz bronze, s likom cara ili mitološkim prizorom. Srednji vijek ih nema (osim nekoliko izuzetaka krajem 14. vijeka). Medaljarstvo se naročito razvilo u doba renesanse u Italiji. Intenzivni razvoj medaljarstva datira od doba klasicizma početkom 19. vijeka. Noviji medaljari se drže uglavnom tradicionalnih oblika, pri čemu teže za što oštrijom karakterizacijom portretisanog lika.
# Crna rijeka

| Crna rijeka  |
| --- |
| Lokacija |
| Države | Bosna i Hercegovina |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | Padine Uzlomca 420 m |
| Ušće | Vrbanja, u mjestu Crna Rijeka |
| Dužina | 4 km |
| Pritoke | Dugi potok (lijeva pritoka) |
| Hidrologija |
| Sliv | Crnomorski sliv |
| Transport |
| Plovnost | Nije plovna |

**Crna rijeka** je desna pritoka Vrbanje, koja je prirodna granica između općina Kotor Varoš i Čelinac. Izvire na jugozapadnim padinama planine Uzlomac, na nadmorskoj visini od oko 420 m. Ušće joj je u naselju Crna Rijeka, na oko 216 m n/v,

* geografska širina: 44°41'4.21", a
* dužina: 17°21'0.5".

Ova Crna rijeka teče u pravcu sjevezoistok–jugozapad, a ima samo jednu (lijevu) pritoku: Dugi potok, koji je duži i od same Crne rijeke (izvire na oko 480 m n/v). Teče u pravcu istok–zapad, a u Crnu rijeku se ulijeva neposredno prije njenog ušća.

Kada istovremeno nabuja sa Vrbanjom, izlijeva se na komunikaciju M4: Banja Luka – Matuzići. Oko ušća (Mjesna zajednica Babići) izložena je različitim izvorima zagađivanja

## Reference

## Povezano

* Vrbanja
# Dobrljin

| Dobrljin
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Bosna i Hercegovina
 |
| Entitet
 | Republika Srpska
 |
| Opština/Općina
 | Novi Grad
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo ((1991)) | 1.141
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| DobrljinDobrljin (Bosne i Hercegovine)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 052
 |

**Dobrljin** je naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Novi Grad koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 1.141 stanovnika.

## Geografija

Selo se nalazi u Bosanskoj krajini.

## Historija

## Stanovništvo

|  |  |
| --- | --- |
| **Nacionalnost** | **1991.** |
| Srbi
 | 1.110
 |
| Muslimani
 | 0
 |
| Hrvati
 | 7
 |
| Jugosloveni
 | 24
 |
| ostali
 | 0
 |
| Ukupno
 | 1.141
 |

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze

* Sajt opštine Novi Grad Arhivirano 2012-03-02 na Wayback Machine-u
# Mahovljani

| Mahovljani
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Bosna i Hercegovina
 |
| Entitet
 | Republika Srpska
 |
| Opština/Općina
 | Laktaši
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo ((1991)) | 877
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| MahovljaniMahovljani (Bosne i Hercegovine)
 |

**Mahovljani** su naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Laktaši koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 877 stanovnika.

## Geografija

## Historija

## Stanovništvo

|  |  |
| --- | --- |
| **Nacionalnost** | **1991.** |
| Srbi
 | 401
 |
| Muslimani
 | 151
 |
| Hrvati
 | 224
 |
| Jugosloveni
 | 63
 |
| ostali
 | 38
 |
| Ukupno
 | 877
 |

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze

| **Naseljena mjesta** opštine Laktaši
 |
| --- |
|
Aleksići •
Aleksandrovac •
Bakinci •
Boškovići •
Bukovica •
Veliko Blaško •
Glamočani •
Devetina •
Dovići •
Drugovići •
Jablan •
Jakupovci •
Jaružani •
Kadinjani •
Kobatovci •
Koljani •
Kosijerovo •
Kriškovci •
Krnete •
**Laktaši** •
Ljubatovci •
Maglajani •
Mahovljani •
Malo Blaško •
Milosavci •
Miloševci •
Mrčevci •
Papažani •
Petoševci •
Rajčevci •
Riječani •
Slatina •
Trn •
Ćetojevići •
Čardačani •
Šeškovci •
Šušnjari •

 |