# Segura

| Segura  |
| --- |
| Most Peligros u Murciji |
| Lokacija |
| Države |  Španjolska |
| Pokrajine | Jaén, Albacete, Alicante |
| Gradovi | Murcia, Orihuela |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina   – koordinate | Jaén, Cordillera Subbética (Betički Kordiljeri) 1.413 m 38°05′47″N 0°40′32″W |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate   – vrsta | Guardamar del Segura (Provincija Alicante), (Sredozemno more) 0 m 38° 6′ 44″ N, 0° 38′ 18″ W estuarij |
| Dužina | 325 km |
| Pritoke | Mundo, Alhárabe, Argos, Quípar, Mula, Guadalentín |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  26,3 m³/s |
| Sliv   – površina | sredozemni 14.936 km² |
| Karta |
|  Sliv rijeke na karti Španjolske |

**Segura** je rijeka na jugoistoku Španjolske duga 325 km.

## Karakteristike

Segura izvire na obroncima masiva Cordillera Subbética (dio Betičkih Kordiljera), na 1.413 metara
nadmorske visine, kod naselja Santiago-Pontones (ProvincijaJaén).

U prvim kilometrima toka protiče kroz usku i duboku kotlinu prema sjeveru gdje prima kratke (ali bogate vodom) pritoke; Maderu, Zumetu i Tus.

Kako u tom dijelu ima snažan i bogat protok, 1933. podignuta je brana sa akumulacijom *Fuensanta*, a 1957. nizvodno *Cenajo*, pored regulacije toka vode se koriste i za pokretanje hidroelektrana. Nakon tih akumulacija Segura skreće prema jugoistoku i teče prema
Murciji. Ispod Murcije prima veliku pritoku Guadalentín, i teče širokom aluvijalnom ravnicom, po kojoj meandrira

Usput skreće prema sjeveru do grada Orihuele, od tamo teče prema istoku do ušća u Sredozemno more, kod grada Guardamar del Segura, to je nešto južnije od Alicantea.

Dobar dio voda Segura i njene glavne pritoke - Guadalentína (Sangonera), koristi se za navodnjavanje voćnjaka, naročito u dolini oko Murcije.

Segura i njene pritoke ljeti za velikih vrućina gotovo presuše, ali u jesen i zimu toliko nabujaju da im se vode izljevaju iz
korita.

## Poplave

Segura je rijeka poznata po strašnim poplavama, koja se unatoč gradnje brana i kanala nije dala ukrotiti sve do kraja 20. vijeka.
Neke od njenih poplava već su dokumentirane krajem srednjeg vijeka, počevši od one u jesen 1328. pa sve do katastrofalne iz septembra 1452., koja je
dovela do gradnje nekoliko brana i kanala za regulaciju vodotoka.

Segura je 1545. poplavila Murciju i njenu okolicu, a u poplavi koja je 1651. pogodila Murciju (Riada de San Calixto) poginulo je 1.500
stanovnika. Slijedeća velika poplava (Riada de Santa Teresa) dogodila se 1879. tad je bujica od 1.800 m³ / s pogodila Murciju i
Orihuela (voda je narasla za više od 10 metara). Poginulo je 1000 stanovnika a brojne kuće su srušene.

Rijeka je i tokom 20. vijeka nastavila plaviti; 1946., 1948., 1973., 1987. i 1989. Zbog toga je krajem 20. vijeka kanaliziran i njen donji tok (izgrađeni su
kanali koju omogućuju skretanje viška voda u retencije.
Zahvaljujući tim radovima, spriječene su poplave 1997., 2000. i 2012.

Sliv rijeke velik je 1.543 km² i proteže se preko najsušnijih šanjolskih provincija Jaén, Albacete i Alicante, za koje je izuzetno važan vodotok.

Da bi Segura imala dovoljno vode, čak se i dio voda rijeke Tajo preusmjerava na Seguru kako bi se mogla napojiti Murcia.

Estuarij rijeke

## Reference

## Vanjske veze

* *¡¡¡Ríos de España!!! (14 Segura)* (`es`)