Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Novi Grad

**Bosanski novi** ima više značenja:

Bosna i Hercegovina
* Bosanski novi (Bosanska krajina), grad na ušću Sane u Unu
* Novi Grad (Bosanska Posavina), naselje zapadno od Šamca
* Novi Grad (Sarajevo), općina u kantonu Sarajevo

Hrvatska
* Lički Novi, prethodno Novi Grad
* Novi Grad (Oprisavci), naselje istočno od Slavonskog Broda
* Novi grad (Osijek), gradska četvrt u Osijeku

Slovenija
* Novi Grad (Sevnica), naselje zapadno od Sevnice

Srbija
* Novi Grad (Zemun), gradsko naselje u Beogradu

## Povezano

* Novigrad
* Stari Grad
* Novi grdovi
# Campobasso

| Campobasso Comune di Campobasso |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **Regija** | Molise
 |
| **Provincija** | Campobasso
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Roberto Gravina
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 55 km²
 |
| **Visina** | 701 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011)
 |
|  - **Grad** | 48.747
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 86100
 |
| **Pozivni broj** | 0874
 |
| **Službene stranice** www.comune.campobasso
 |
| Karta
 |
| Campobassoclass=notpageimage| Campobasso na karti Italije |

**Campobasso** je glavni grad istoimene talijanske provincije Campobasso u regiji Molise. Grad ima 48.747 stanovnika.

## Geografija

Campobasso se prostire u brdima Apenina na visini od 701 m i zbog toga je jedan od najhladnijih gradova Južne Italije. Udaljen je 120 km sjeveroistočno od Napulja.

## Historija

Nastanak grada je još i danas nejasan, po jednoj od hipoteza naselje su osnovali Langobardi u 8. vijeku kao utvrdu na brdu. Nakon što su Normani osvojili Južnu Italiju, utvrda je izgubila na važnosti, ali je naselje uz utvrdu postalo trgovački centar toga kraja. Između 1330. i 1745. gradom je vladala dinastija Monforte-Gambatesa. Oni su izgradili utvrdu Castello Monforte i osnovali vlastitu kovnicu. Stanovnici Campobassa kolektivno su napustili svoj stari grad na brdu 1735. i izgradili novi grad u plodnoj ravnici. Za vrijeme Drugog svjetskog rata od oktobra do novembra 1943. Campobasso je bio poprište teških borbi između jedinica Wehrmachta i kanadske vojske. Tada je porušeno puno zgrada, između ostalog i gradska vijećnica sa arhivom, prilikom čega je poginulo i na desetine civila.

## Znamenitosti

Via Piazzi
Najveća znamenitost Campobassa je utvrda Castello Monforte, podignuta 1459. sa šest tornjeva i masivnim srednjovijekovnim bedemima na brdu iznad grada. Uz nju se prostire i historijski centar grada u kojem se nalaze romaničke crkve San Bartolomeo i San Giorgio. Neoklasicistička katedrala podignuta je u novom dijelu grada u ravnici, a tu se nalazi i arheološki muzej sa relikvijama Samnita, Frentana i Campana (antičkih italskih naroda).

## Privreda

Campobasso je centar poljoprivrednog kraja, poznat po kruškama koje dozrijevaju zimi i polutvrdom siru scamorze. U prošlosti je Campobasso bio poznat po manufkturnoj proizvodnji pribora za jelo, ali je to odavno napušteno. Danas je poznat po proizvodnji kamenih ploča za popločavanje ulica te sapunima.

## Gradovi prijatelji

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Ottawa
* Lješ
 | * Frontera Hidalgo
* Mahopac
 | * Vladimir
* Banja Luka
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2013-05-18 na Wayback Machine-u (`it`)
* *Campobasso* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Borik

| Borik
 |
| --- |
|  Lamele u Boriku
 |
| **Grad** | Banja Luka
 |
| **Stanovništvo** | 11.854
 |
| BorikBorik (Banja Luke)

 |

**Borik** je gradska četvrt u Banjoj Luci, Republika Srpska, BiH. Podijeljen je na 3 dijela:

* Borik I
* Borik II
* Borik III koji se jos naziva i Aleja centar

Nalazi se istočno od centra grada, na lijevoj obali rijeke Vrbas. Vrbas svojim tokom na ovom mjestu pravi luk kojim je odredio južne i istočne granice ovog naselja.

Borik je izgrađen nakon razornog zemljotresa koji se desio u Banjoj Luci 1969. godine. Moderne višespratnice su pravljene prije svega za one stanovnike koji su nekon zemljotresa ostali bez svojih domova, ali i mnoge druge koji su se tek doselili. Prema posljednjem službenom popisu iz 1991. godine, Borik je imao 11.854 stanovnika.

U ovom dijelu grada je smještena istoimena sportska dvorana Borik, u kojoj utakmice igraju RK Borac, KK Borac Nektar i mnogi drugi sportski klubovi iz Banje Luke.

## Vanjske veze

* Zvanična strana Grada Banje Luke (`sh`)
* Javna ustanova sportski centar Borik (`sh`)
* Satelitska mapa (Wikimapia)

Šablon:Grad Banja Luka
# Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine

**Kantoni** ili **županije** predstavljaju drugi nivo lokalne autonomije u Federaciji Bosne i Hercegovine. Izraz "županija" uglavnom koriste Hrvati u Federaciji Bosne i Hercegovine.

Kantoni Federacije BiH
Mapa pokazuje kantone FBiH.
## Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine

|  |  | Sjedište
 | Stanovništvo (2013.)
 | Površina
 | Gustoća
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Federacija BiH
 | Sarajevo
 | 2.219.220
 | 26.087,53 km²
 | 85/km²
 |
| 1.
 | Unsko-sanski kanton
 | Bihać
 | 273.261
 | 4.125,00 km²
 | 66/km²
 |
| 2.
 | Posavski kanton
 | Orašje
 | 43.453
 | 330,85 km²
 | 131/km²
 |
| 3.
 | Tuzlanski kanton
 | Tuzla
 | 445.028
 | 2.648,61km²
 | 168/km²
 |
| 4.
 | Zeničko-dobojski kanton
 | Zenica
 | 364.433
 | 3.328,80 km²
 | 109/km²
 |
| 5.
 | Bosansko-podrinjski kanton Goražde
 | Goražde
 | 23.734
 | 501,77 km²
 | 47/km²
 |
| 6.
 | Srednjobosanski kanton
 | Travnik
 | 254.686
 | 3.188,43 km²
 | 80/km²
 |
| 7.
 | Hercegovačko-neretvanski kanton
 | Mostar
 | 222.007
 | 4.372,53 km²
 | 51/km²
 |
| 8.
 | Zapadnohercegovački kanton
 | Široki Brijeg
 | 94.898
 | 1.347,23 km²
 | 70/km²
 |
| 9.
 | Kanton Sarajevo
 | Sarajevo
 | 413.593
 | 1.269,05 km²
 | 326/km²
 |
| 10.
 | Kanton 10
 | Livno
 | 84.127
 | 4.899,10 km²
 | 17/km²
 |
# Srednjobosanski kanton

| Srednjobosanski kanton
Županija Središnja Bosna |
| --- |
| ZastavaGrb |
|  |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine |
| Sjedište | Travnik |
| Uprava |
|  • Premijer | Tahir Lendo |
| Površina |
|  • Ukupno | 3188,43 km² |
| Stanovništvo | 254.686 |
|  • Gustina | 80/km² |

Kantoni Federacije BiH
**Srednjobosanski kanton**, odnosno **Županija Središnja Bosna** je šesti od deset kantona Federacije BiH. Nalazi se u središnjem dijelu Bosne i Hercegovine, na površini od 3.188 km², što čini 12% površine Federacije BiH, sa 254.686 stanovnika prema popisu stanovništva 2013. godine. Po svom geografskom položaju predstavlja važno raskrižje bosanskohercegovačkih pa i evropskih puteva, te značajno tranzitno područje.

## Administrativna podjela

Sjedište kantona nalazi se u Travniku. Sastoji se od 12 općina i to:

* Bugojno
* Busovača
* Dobretići
* Donji Vakuf
* Fojnica
* Gornji Vakuf
* Jajce
* Kiseljak
* Kreševo
* Novi Travnik
* Travnik
* Vitez
# Posavski kanton

| Posavski kanton
Županija Posavska |
| --- |
| ZastavaGrb |
|  |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine |
| Sjedište | Orašje |
| Površina |
|  • Ukupno | 330,85 km² |
| Stanovništvo | 43.453 |
|  • Gustina | 131/km² |

**Posavski kanton** (**Županija Posavska**) je jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine. Nalazi se na sjeveru Bosne i Hercegovine i sastoji se od dva teritorijalno odvojena džepa.

Predstavlja najmanji kanton Federacije, s površinom od 331 km² (samo 50% većom od obližnjeg Distrikta Brčko), a u njemu prema popisa stanovništva iz 2013. godine živi 43.453 stanovnika, po nacionalnosti uglavnom (77,3%) Hrvati. Kanton se dijeli u općine Domaljevac-Šamac, Odžak i Orašje.

Središte kantona je Orašje, gdje živi 3.613 stanovnika.

Kanton se uglavnom sastoji od oblasti Bosanske Posavine koja su tokom rata u BiH ostale pod kontrolom HVO-a, odnosno vlade u Sarajevu, te koje su temeljem Dejtonskog mirovnog sporazuma pripale Federaciji BiH.

## Povezano

* Bosanska Posavina
* Brodsko-posavska županija
# Hercegovačko-neretvanski kanton

| Hercegovačko-neretvanski kanton
Hercegovačko-neretvanska županija |
| --- |
| ZastavaGrb |
|  |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine |
| Sjedište | Mostar |
| Uprava |
|  • Premijer | Marija Buhač (HDZ BiH) |
| Površina |
|  • Ukupno | 4372,53 km² |
| Stanovništvo (2013.) | 222.007 |
|  • Gustina | 51/km² |
| Sajt |  |

Kantoni Federacije BiH
**Hercegovačko-neretvanski kanton** (Hercegovačko-neretvanska županija) je jedan od deset kantona Federacije. Bosne i Hercegovine. Kanton pokriva dolinu rijeke Neretve te dijelove Hercegovine zapadno od svog administrativnog središta Mostara.

## Demografija

Kanton ima 222.007 stanovnika prema popisu stanovnika 2013. godine. 53,3% stanovnika su Hrvati i 41,4% Bošnjaci.

## Administrativna podjela

Kanton je podijeljen na općine Čapljina, Čitluk, Jablanica, Konjic, Mostar, Neum, Prozor, Ravno i Stolac.
# Zapadnohercegovački kanton

| Zapadnohercegovački kanton
Županija Zapadnohercegovačka |
| --- |
|  |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine |
| Sjedište | Široki Brijeg |
| Uprava |
|  • Predsjednik | Predrag Čović (HDZ BiH) |
| Površina |
|  • Ukupno | 1347,23 km² |
| Stanovništvo (2013.) | 94.898 |
|  • Gustina | 70/km² |
| Sajt |  |

Kantoni Federacije BiH
**Zapadnohercegovački kanton** (**Županija Zapadnohercegovačka**) je osmi od deset kantona Federacije BiH. Kanton je imao 94.898 stanovnika u 2013. godini.

Smješten je na zapadu Hercegovine, u regiji koja je i prije rata uživala reputaciju jedne od etnički najhomogenijih u bivšoj Jugoslaviji, s obzirom da su na njenom području preko 95 % stanovništva činili Hrvati.

## Administrativna podjela

Središte kantona nalazi se u Širokom Brijegu.

Gradovi i općine u kantonu su:

* Grude
* Ljubuški
* Posušje
* Široki Brijeg
# Zeničko-dobojski kanton

| Zeničko-dobojski kanton |
| --- |
| ZastavaGrb |
|  |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine |
| Sjedište | Zenica |
| Uprava |
|  • Premijer | Nezir Pivić (SDA) |
| Površina |
|  • Ukupno | 3328,80 km² |
| Stanovništvo | 364.433 |
|  • Gustina | 109/km² |
| Sajt |  |

Kantoni Federacije BiH
**Zeničko-dobojski kanton** je jedan od 10 kantona FBiH.

Kanton je smješten u centralnom dijelu BiH. Kantonalno središte je Zenica , po kojoj je kanton dobio ime. Drugi grad po kome je dobio ime je Doboj, koji se nalazi se u Republici Srpskoj, ali čiji dio istoimene prijeratne općine danas pripada Federaciji BiH.

Kanton je podijeljen u općine Breza, Doboj-Jug, Kakanj, Maglaj, Olovo, Tešanj, Vareš, Visoko, Zavidovići, Zenica, Žepče, Usora

Kanton ima površinu od 3.329km² i 364.433 stanovnika, koji su po nacionalnosti uglavnom Bošnjaci.
# Kanton Sarajevo

| Kanton Sarajevo
Sarajevska županija |
| --- |
| ZastavaGrb |
|  |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine |
| Sjedište | Sarajevo |
| Uprava |
|  • Premijer | Nihad Uk (NS) |
| Površina |
|  • Ukupno | 1.269,05 km² |
| Stanovništvo (2013.) | 413.593 |
|  • Gustina | 326/km² |
| Sajt |  |

Kantoni Federacije BiH**Kanton Sarajevo** (**Sarajevska županija**) je deveti kanton u Federaciji BiH. Sjedište mu se nalazi u Sarajevo. Kanton ima 413.593 stanovnika.

Kanton u svojoj prirodi predstavlja gradsku oblast Sarajeva, po kome je dobio ime, odnosno dijelove grada koji se nalaze pod upravom Federacije. Sadrži 98% stanovništva Sarajeva, ali i daleko manji postotak površine grada.

## Administrativna podjela

Kanton je sastavljen od 9 općine:

* Centar Sarajevo
* Hadžići
* Ilidža
* Ilijaš
* Novi Grad Sarajevo
* Novo Sarajevo
* Stari Grad Sarajevo
* Trnovo
* Vogošća
# Breza (Bosna i Hercegovina)

| Breza |
| --- |
| Naselje i općina |
|  |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija BiH |
| Kanton | Zeničko-dobojski |
| Uprava |
|  • Načelnik | Vedad Jusić (SDA) |
| Površina |
|  • Ukupno | 73 km² |
| Stanovništvo (2013.) | 14.168 |
|  • Gustina | 194/km² |
| Pozivni broj | (+387) 32 |

Općina **Breza** se prostire na teritoriji od 73 km2. Nalazi se u sastavu Zeničko-dobojskog kantona i graniči sa četiri općine: Ilijaš, Kakanj, Vareš i Visoko.

## Historija

Breza kao naselje u historijskim dokumentima se pominje od drugog stoljeća naše ere sa imenom *Hedum Kastelum* (naseljena tvrđava). Bila je sjedište veoma militantnog plemena Desidiata, a iz ovog perioda postoje mnogi važni spomenici (najznačajniji su dvije crkve iz petog stoljeća).

### Nacionalni spomenici

## Geografija

Prema najnovijim statističkim podatcima broj stanovnika je oko 15.000. Geografski položaj, konfiguracija i kvalitet tla, klima, područje bogato vodom, historijsko naslijeđe, te postojeći ugostiteljski i sportsko-rekreativni objekti, predstavljaju vrijednu perspektivu za razvoj turističke privrede.

U Brezi postoji nekoliko arheoloških mjesta, koja su nažalost neistražena dovoljno.

## Naseljena mjesta

Banjevac, **Breza**, Bukovik, Bulbušići, Dabravine, Dolovi, Gornja Breza, Izbod, Kamenice, Kolovaj, Koritnik, Laz, Liješće, Mahala, Mahmutovića Rijeka, Nasići, Očevlje, Orahovo, Podgora, Podžupča, Potkraj, Prhinje, Seoce, Slivno, Smailbegovići, Smrekovica, Sutješćica, Trtorići, Vardište, Vijesolići, Vlahinje, Vrankamen, Vrbovik, Založje i Župča.

## Značajne osobe

* Alija Sirotanović, slavni rudar
* Haris Silajdžić, poznati političar

## Vanjske veze

* Općina Breza

## Reference
# Busovača

Prikaz Busovače
**Busovača**, naselje i sjedište istoimene opštine sjeverozapadno od Sarajeva; 2.720 stanovnika (1981). Leži na putu Sarajevo-Travnik-Jajce. Naselje se razvilo na aluvijalnoj ravni donjeg toka Ivančice, nedaleko od njenog ušća u rijeku Kozicu (pritok Lašve). Okružena je planinama Ščit, Kruščica, Busovačka planina i Vranica. U privredi naselja izdvajaju se pogoni građevinske i drvne industrije. Na području busovačke opštine nalaze se mineralni izvori u Busovači, Oselištu i Klokotima. Busovača se prvi put spominje 1371. godine u trgovačkom ugovoru kojim mjesno stanovništvo prodaje Mlečanima izvjesnu količinu gvožđa.

## Naseljena mjesta

Bare, Bukovci, Buselji, Busovača, Carica, Dobraljevo, Dolac, Donja Rovna, Gornja Rovna, Grablje, Granice, Gusti Grab, Hozanovići, Hrasno, Javor, Jazvine, Jelinak, Kaćuni, Kaonik, Katići, Kovačevac, Krčevine, Krvavičići, Kula, Kupres, Lončari, Lugovi, Mehurići, Merdani, Mihaljevići, Milavice, Nezirovići, Očehnići, Oselište, Podbare, Podjele, Podstijena, Polje, Potoci, Prosje, Putiš, Ravan, Skradno, Solakovići, Strane, Stubica, Šudine, Turići i Zarače.

## Kultura

## Busovača u enigmatici

Od imena **Busovača** objavio je Živan Perić anagram **ČUVA BOSA...** u Eureci broj 874 (9. V. 1990), a Jovan Nedić lažnu adresu **SAVO AČ - UB**  također u *"Eureci"* broj 69 (16. XI. 1974).

## Značajne osobe

* Marinko Čavara, predsjednik Federacije Bosne i Hercegovine

## Izvori i poveznice

* Vaše svakodnevne vijesti iz Busovače Arhivirano 2010-04-25 na Wayback Machine-u
* *"Enciklopedija Jugoslavije"*, JLZ, Zagreb, 1980-1990.
* Web-stranice Župe sv. Ante Padovanskog Busovača Arhivirano 2016-04-22 na Wayback Machine-u
# Čelić

**Čelić**
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| [[Datoteka:{{{karta}}}|163px]]
 |
| **Entitet** | Federacija Bosne i Hercegovine
 |
| **Kanton/županija** | Tuzlanski
 |
| **Sjedište** | Čelić
 |
| **Načelnik** | Admir Hrustanović
površina = 132

 |
| **Površina** | {{{površina}}} km²
 |
| **Stanovništvo**  - Ukupno  - Gustoća |  12.000 90.9/km²
 |

**Čelić** je grad i općina u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine, na brežuljkastim i blago brdovitim padinama Majevice i dijelovima ravne Bosanske Posavine, nadmorske visine od 140 – 711 metara. Zauzima površinu od 132 km2, a na ovom prostoru živi oko 12.000 stanovnika.

Graniči s općinama Srebrenik, Tuzla, Lopare (RS) i Distriktom Brčko

## Geografija

## Naseljena mjesta

* Brnjik
* Čelić
* Drijenča
* Humci
* Lukavica
* Nahvioci
* Ratkovići
* Šibošnica
* Velino Selo
* Vražići

## Stanovništvo

|  |  |
| --- | --- |
| **Nacionalnost** | **1991.** |
| Srbi
 | 106
 |
| Muslimani
 | 3.006
 |
| Hrvati
 | 10
 |
| Jugosloveni
 | 59
 |
| ostali
 | 34
 |
| Ukupno
 | 3.215
 |

## Uprava

## Historija

Općina Čelić je nastala kada su dijelovi bivše općine Lopare s bošnjačkom i hrvatskom većinom krajem 1991. godine, reagirajući na odluku većinski srpskih općinskih vlasti o pristupanju SAO Semberije i Majevice, odlučili provesti referendum o odvajanju i osnivanju općine Čelić. Referendum je održan 17. i 18.11. 1991. i na njemu se 99 % upisanih izjasnilo za stvaranje nove općine.

Na području općine Čelić su se za vrijeme rata u BiH vodile ratne operacije, tako da je iz većinski bošnjačkog naselja 15.6. 1992. protjerano lokalno stanovništvo.

Odluka o stvaranju nove općine na snagu je stupila 10.3. 1994. Daytonskim mirovnim sporazumom Čelić je postao dio Federacije BiH.

## Gospodarstvo

## Značajne osobe

* Rasim Delić, vrhovni komandant
* Razija Mujanović, poznata jugoslovenska košarkašica

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Vanjske veze
# Centar (Sarajevo)

| Centar |
| --- |
| Općina |
|  |
| Grb |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Država |  Bosna i Hercegovina |
| Entitet | Federacija BiH |
| Kanton | Kanton Sarajevo |
| Uprava |
|  • Načelnik | Srđan Mandić (NS) |
| Površina |
|  • Ukupno | 33 km² |
| Stanovništvo (2002.) | 68.151 |
|  • Gustina | 2065/km² |

**Centar** je sastavna općina Sarajeva, te kulturno, političko, privredno, trgovačko, i zdravstveno središte tog grada. Zahvata zapadnu polovicu historijskog dijela Sarajeva, uključujuči Ciglane, Koševo, Marijin Dvor, i Skenderiju. Graniči sa općinom Ilijaš na sjeveru, Stari Grad na istoku, Novo Sarajevo na jugu, te sa općinama Novi Grad i Vogošća na zapadu. Općina pokriva površinu od 33,0 km² na kojoj, prema procjenama iz 2002. godine, živi otprilike 68.151 ljudi. Općina Centar se ukupno sastoji od 15 mjesnih zajednica.

## Historija

## Geografija

## Stanovništvo

Prema popisu iz 1991. godine, prijeratno stanovništvo općine Centar je bilo 79.005. Od tih, bilo je 39.686 (50,23%) Bošnjaka, 16.632 (21,05%) Srba, 12.960 (16,40%) Jugoslavena, 5.411 (6,85%) Hrvata, i 4.3.16 (5,47%) ostalih. Tokom rata, 7.000 stanovnika općine Centar su bili ranjeni ili poginuli od strane svakodnevne snajperske pucnjave i granata s okolnih brda. U ta doba 27.000 stanovnika općine Centar su napustili općinu, ali veliki dio se je vratio poslje potpisanja Daytonskog mirovnog sporazuma. Prema procjenama iz 2002. godine, ukupno stanovništvo općine Centar je otprilike 67.316. Od tih je 52.221 (77,58%) Bošnjaka, 6.956 (10,33%) Srba, 4.880 (7,25%) Hrvata, i 3.259 (4,84%) ostalih. Prema najnovijim procjenema, iz početka 2005. godine od strane Sarajevskog kantona, ukupno stanovništvo općine je 68.067.

## Privreda

## Vanjske veze

* Službena stranica općine Centar Sarajeva
# Doboj Istok

**Doboj-Istok** je općina Bosne i Hercegovine nastala nakon Dejtonskog sporazuma od dijela prijeratne općine Doboj. Nalazi se u Tuzlanskom kantonu i graniči sa općinom Gračanica.

## Privreda

Spada u red najmanjih i najperspektivnijih općina u Bosni i Hercegovini. Sjedište poznate prerađivačke firme "Vegafruit" je u općini Doboj Istok. Pored nje, na prostoru općine, egzistira veći broj privrednih subjekata koji čine dobru osnovu za privredni razvoj i prosperitet ove male i mlade općine.

## Značajne osobe

* Muhamed Konjić , bivši reprezentativac Bosne i Hercegovine
* Sejad Halilović , bivši reprezentativac Bosne i Hercegovine
* Jasmin Mujić , sportski radnik (najbolji atletski trener u BiH 2015 godine)
* Emina Konjić , atletičarka
* Osman Junuzović , atletičar
* Belmin Mrkanović , atletičar
* Mediha Salkić , atletičarka bacačica kugle i diska
* Osman Dedić , atletičar
* Amina Hadžimujić , manekenka i model
* Anisa Mešić, manekenka i model
* Nedim Humić , atletičar
* Nedžad Mujkić , fotograf

## Vanjske veze

* Općina Doboj Istok
# Doboj Jug

**Doboj Jug**
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| [[Datoteka:{{{karta}}}|163px]]
 |
| **Entitet** | Federacija Bosne i Hercegovine
 |
| **Kanton/županija** | Zeničko-dobojski
 |
| **Sjedište** | ?
 |
| **Načelnik** | ?
 |
| **Površina** | ? km²
 |
| **Stanovništvo**  - Ukupno  - Gustoća |  ? ?/km²
 |

**Doboj Jug** je bosanskohercegovačka općina nastala nakon Daytonskog sporazuma od dijela prijeratne općine Doboj. Nalazi se u Zeničko-dobojskom kantonu Federacije BiH i graniči s općinom Tešanj, te također vrlo mladom općinom Usora. Spada u red najmanjih i najbogatijih općina u Bosni i Hercegovini.

## Geografija

## Stanovništvo

## Naseljena mjesta

Matuzići, Mravići i Novo Naselje.

## Uprava

## Historija

## Gospodarstvo

## Značajne osobe

* dr. Muhamed Šarkić, doktor

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Vanjske veze
# Domaljevac-Šamac

**Domaljevac-Šamac**
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| [[Datoteka:{{{karta}}}|163px]]
 |
| **Entitet** | Federacija Bosne i Hercegovine
 |
| **Kanton/županija** | Posavski
 |
| **Sjedište** | ?
 |
| **Načelnik** | Željko Josić
 |
| **Površina** | ? km²
 |
| **Stanovništvo**  - Ukupno  - Gustoća |  ? ?/km²
 |

Novoformirana općina **Domaljevac-Šamac**, je jedna od tri općine u Posavskom kantonu Federacije BiH na sjeveru Bosne i Hercegovine.

## Geografija

## Stanovništvo

* Bazik
* Brvnik
* Domaljevac
* Grebnice (dio)
* Liskovac
* Odmut
* Tišina (dio)

## Uprava

Sjedište općine Domaljevac-Šamac je u naseljenom mjestu Domaljevac

## Historija

## Gospodarstvo

## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Vanjske veze
# Foča-Ustikolina

**Foča-Ustikolina**
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| [[Datoteka:{{{karta}}}|163px]]
 |
| **Entitet** | Federacija Bosne i Hercegovine
 |
| **Kanton/županija** | Bosansko-podrinjski
 |
| **Sjedište** | Ustikolina
 |
| **Načelnik** | ?
 |
| **Površina** | 180 km²
 |
| **Stanovništvo**  - Ukupno  - Gustoća |  ? ?/km²
 |

**Općina Foča-Ustikolina** je jedna od tri općina Bosansko-podrinjske županije. Područje općine Foča-Ustikolina sastoji se od dijela nekadašnje općine Foča koje je 1995. godine reintegrirano u sastav Federacije BiH. Površina općine iznosi oko 180 km² i prostire se većim dijelom na lijevoj i manjim dijelom na desnoj obali rijeke Drine. Sačinjavaju je tri mjesne zajednice, a administrativno sjedište općine je u Ustikolini. Obzirom da se prostire na obalama i slivovima nekoliko rijeka i riječica u Ustikolini je od davnina bilo izuzetno razvijeno ribarstvo. Oaze zelenila i ljepote u slivovima rijeka omogućavaju idealne uslove za razvoj riječnog turizma na ovim prostorima. Na teritoriji općine nalazi se znatan broj objekata i simbola iz bogatog kulturno-historjskog naslijeđa Bosne i Hercegovine koji čine sastavni dio njene povijesti.

## Geografija

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 1991. godine na prostoru sadašnje općine Foča-Ustikolina živjelo je 5274 stanovnika, a danas je na ovom dijelu nastanjeno njih nešto više od 2600.
Ustikoljanske najstarije familje su: TRAVARI, MARIĆI I KUJUNDŽIĆI...

|  |  |
| --- | --- |
| * Bavčići
* Bešlići
* Borovinići (Borovnići)
* Bratovčići
* Bunčići
* Cvilin (dio)
* Donja Mravljača
* Donje Žešće
* Filipovići (dio)
* Gornja Mravljača
* Gradišići
* Grebak
* Grepka
* Jabuka
* Jošanica
* Kolakovići
* Kosova
* Krš
* Kruške
* Kunduci
* Lokve
* Mazlina
* Milakovac
* Mravljača
* Mrđelići
* Njuhe
 | * Obadi
* Odžak
* Paunci
* Podgrađe
* Previla
* Prisoje (dio)
* Prizren
* Račići
* Radojevići
* Rodijelj
* Slavičići
* Smječa
* Sorlaci (dio)
* Stojkovići
* Ustikolina
* Zabor
* Zbič (Zbić)
* Zebina Šuma
 |

## Uprava

## Historija

## Privreda

Stanovništvo na prostoru općine najviše se bavi zemljoradnjom, a manji broj, njih oko 150, uposleno je u organima uprave, javnim ustanovama i nekoliko privrednih subjekata.

Nakon reintegracije ovog dijela općine Foča u Federaciju BiH, velikim dijelom je izvršena rekonstrukcija stambenih objekata, javnih ustanova i infrastrukture.

Općina Foča-Ustikolina je privredno nerazvijena općina koja svoju perspektivu, između ostalog, vidi u privrednom i turističkom razvoju.

## Značajne osobe

* Nedžad Fazlija, poznati sportski strijelac;

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Reference

## Vanjske veze