Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Svinjarstvo

**Svinjarstvo** ili **svinjogojstvo** je grana stočarstva koja se bavi uzgojem svinja radi dobijanja mesa, masti, kože, dlake i dr. Najčešće je zastupljeno u oblastima intenzivne poljoprivrede, u prigradskim zonama i u blizini centara prehrambene industrije.

Svinjarstvo je dobro razvijeno u Kini, SAD-u, Rusiji i Brazilu.

## Povezano

* Stočarstvo

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
# Peradarstvo

**Živinarstvo** ili **peradarstvo** je grana stočarstva koja se bavi uzgojem sitne živine sa ciljem dobijanja mesa, perja i jaja.
U okviru živinarstva uzgajaju se:

* kokoške
* petlovi
* guske
* patke
* labudovi
* fazani
* paunovi
* nojevi
* emui itd.

Najpovoljniji uslovi za peradarstvo su u okviru seoskih zajednica gde ima dosta hrane i u prigradskim zonama.

## Povezano

* Stočarstvo

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
# Univerzitet u Tallinnu

| Univerzitet u Talinu |
| --- |
| Tallinna Ülikool |
|  |
|  |
| Historija |
| Moto (sh.) | Neograničeno razmišljanje! |
| Osnivanje | 2005. |
| Generalno |
| Vrsta | javni univerzitet |
| Administracija |
| Predsjedatelj | Tit Land |
| Akademsko osoblje | 1200 |
| Studenti |
| Broj studenata   – dodiplomci   – diplomci   – doktoranti | 10 016 5 901 (2014) 2 789 (2014) 370 (2014) |
| Udruženja | ERASMUS, AUE |
| Lokacija |
| Sjedište   – grad   – država |  Talin Estonija |

**Univerzitet u Talinu** (estonski:*Tallinna Ülikool*; ruski:Таллинский университет; nemački:*Universität Tallinn*) je treća najveća institucija visokog obrazovanja u Estoniji. Univerzitet se nalazi u glavnom gradu Talinu i bez obzira na slično ime, razlikuje se od institucije Tehnički univerzitet u Talinu. Univerzitet je osnovan 2005. godine spajanjem Akademske biblioteke Estonije (osnovana 1946), Baltičke škole za film i medije (osnovana 1992/7), Estonskog instituta za društvene nauke (osnovan 1988.) i Pedagoškog univerziteta u Talinu (1919/52/92).

## Povezano

* Lista univerziteta u Estoniji

## Reference

## Vanjske veze

* (`et`) Službena stranica
# Karl Ernst von Baer

**Karl Ernst von BaerKarl Ernst von Baer** (Piep, 29. veljače 1792. - Dorpat, 28. studenog 1876.), ruski zoolog.

Jedan je od osnivača suvremene embriologije. Otkrio je jajnu stanicu sisavaca i svitak, te dokazao da se organi kralježnjaka razvijaju diferencijacijom slojeva stanica u zametku.

Zastupao je "teoriju tipova" G. Cuviera. Smatra se osnivačem moderne biogenije (povijesnog razvitka organskog svijeta).

Baer je utemeljitelj i prvi predsjednik Ruskog geografskog društva.

## Djela

* "O povijesti razvoja životinja",
* "Istraživanja o razvoju riba".
# Saxo Grammaticus

| Saxo Grammaticus |
| --- |
| Crtež Saxa (Louis Moe) |
| Rođenje | 1150. Otok Zeland, Kraljevina Danska  |
| Smrt | 1220. ? |

**Saxo Grammaticus** (Otok Zeland, oko 1150.-?-oko 1220.) bio je historičar autor knjige - Gesta Danorum (*Podvizi Danaca*) koja je prvo značajnije djelo o danskoj historiji i prvi danski doprinos svjetskoj književnosti.

## Biografija

Malo se zna o Saxovom životu, osim da je bio sa Otoka Zeland iz porodice ratnika, kao i to da je vjerojatno bio monah i sekretar lundskog nadbiskupa Absalona (1178. - 1201.)
Vjerojatno je nadbiskup potaknuo Saxa da napiše tu kroniku danskih vladara, koju je dovršio negdje oko 1202.
Gesta Danorum napisana je u 16 svezaka, počinje sa legendarnim kraljem Danom i završava osvajanjem Pomeranije koju je izveo kralj Knut IV 1185.

O Saxu je prvi pisao Sven Aggesen u svom djelu Kratka historija danskih kraljeva (Historia Regum Danicae compendiosa) 1185. i to u poglavlju o kralju Svendu Estridsenu (umro 1076.).

Kako je Saxo Gestu napisao na briljantnom latinskom, početkom 14. vijeka počeli su mu dodavati epitet - *Grammaticus*.

## Reference

## Vanjske veze

* *Saxo Grammaticus* (`en`)
* *Saxo Grammaticus* (`sh`)
# Gesta Danorum

| Gesta Danorum srpskohrvatski: *Podvizi Danaca* |
| --- |
| ] |
| Prva stranica manuskripta |
| Tip | kronologija |
| Datum nastanka | 12. vijek |
| Mesto nastanka | Danska |
| Jezik | Latinski |
| Autori | Saxo Grammaticus |
| Patron | Absalon |
| Pismo | latinica |
| Dodaci | — |
| Pristupni broj | Det Kongelige Bibliotek |

**Gesta Danorum** (srpskohrvatski: *Podvizi Danaca*) je manuskript koji je napisao Saxo Grammaticus krajem 12. vijeka.

## Karakteristike

Gesta je napisana u 16 svezaka, počinje sa legendarnim kraljem Danom i završava osvajanjem Pomeranije koju je izveo kralj Knut IV 1185.

Prvih devet svezaka Geste priča o 60 legendarnih danskih kraljeva. U tom dijelu svoje knjige Saxo se oslanjao na antičke i islandske sage.
Pretpostavlja se da je njegova Legenda o Amlethu bila inspiracija za Hamleta Williama Shakespearea, a
priča o strijelcu Toku (Palnatoku), prototip za švicarskog Wilhelma Tella.
Saxo je ugradio i mitove o nacionalnim bogovima za koje je tradicija tvrdila da su bili danski vladari, kao i mitove o stranim herojima.

Posebno se ističu tri junačka epa koje je Saxo preveo na latinske heksametre. Ta tri najstarija poznata danska epa su; **Bjarkemaalet** - himna namijenjena podizanju borbernog morala; **Ingjaldskvadet** - ep koji naglašava koruptivnu opasnost luksuza za stari vikinški duh; i **Hagbard i Signe**-ep
o tragičnoj ljubavi i porodičnim svađama.

Posljednjih sedam svezaka sadrži Saxonov prikaz historijskih događaja od 1047. do 1186.
Među mnogobrojnim podatcima, koji su preuzeti iz različitih izvora te nisu kronološki poredani, nalaze se i oni o baltičko-polapskim Slavenima.

U tom dijelu knige Saxo je uvjerljiv kad kazuje o događajima bliskim njegovom vremenu, ali proizvoljan kad piše o starim. Njegov cilj bio je patriotski, predstaviti Dansko kraljevstvo kao vrlo staro, i monarhiju kao faktor jedinstva.

Saxova knjiga bila je izvor inspiracije brojnim danskim romantičarskim pjesnicima 19. vijeka.

## Reference

## Vanjske veze

* *Saxo Grammaticus* (`en`)
* *Saxo Grammaticus* (`sh`)
* *Saxo Grammaticus: Gesta Danorum* (orginalni manuskript iz Danske kraljevske biblioteke) (`dk`)
# 1179.

*Ovo je članak o godini 1179.*

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 2. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 11. vijek – **12. vijek** – 13. vijek
 |
| Decenija:
 |  1140-e  1150-e  1160-e  – 1170-e –  1180-e  1190-e  1200-e  |
| Godine:
 | 1176 1177 1178 – **1179** – 1180 1181 1182
 |

1179.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1179.. (MCLXXIX) |
| Ab urbe condita
 | 1932.
 |
| Islamski
 | 574–575.
 |
| Iranski
 | 557–558.
 |
| Hebrejski
 | 4939–4940.
 |
| Bizantski
 | 6687–6688.
 |
| Koptski
 | 895–896.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1234–1235.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1101–1102.
 |
| • *Kali Yuga* | 4280–4281.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 3815–3816.
 |
| • 60 godina
 | Yin Zemlja Svinja (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11179.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

1179. bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak po Julijanskom kalendaru.

## Događaji

* 19. 6. - Bitka za Kalvskinnet

*Nepoznat datum*

* Hunak Kil, vojskovođa Mayapana, napada i zapaljuje grad Chichen Itza.
* Papa Aleksandar III priznaje Afonsa I. kao portugalskog kralja, čime katolička crkva staje na stranu Portugala a protiv Kraljevine Kastilje.
* Almohadi započinju novu ofenzivu kako bi stavili južni Portugal pod muslimansku vlast.
* Treći lateranski sabor navodi da su valdenzi i katari heretici te zaključuje da papa mora biti izabran sa 2/3 glasova.
* Osnovana Drikung Kagyu škola kagju budizma.

## Rođenja

* Ivan I. od Bejruta, ciparski križar
* Yaqut al-Hamawi, sirijski biograf i geograf
* Mihail Černigovski, veliki knez Kijeva

## Smrti

* 17. 9. - Hildegard od Bingena, njemačka časna sestra, mistik, autor i kompozitor.

*Nepoznat datum*

* Taira no Shigemori, japanski pobunjenik.

## Reference

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **1179.** |
# Tintinnabuli

**Tintinnabuli** (sing. *tintinnabulum*, latinski za "zvono") je postmodernistička i minimalistička kompozicijska tehnika koju je utemeljio estonski kompozitor Arvo Pärt, a koju je prvi put koristio u djelu *Für Alina* iz 1976. godine. Tehnika je postala izrazito popularna zahvaljujući kompoziciji *Spiegel im Spiegel* iz 1978. godine. Ovaj jako jednostavni stil inspiriran je Pärtovim proučavanjem srednjovjekovne i renesansne sakralne glazbe, kojima se bavio nakon što su sovjetski cenzori zabranili njegova rana, modernistička i avangardna, djela. U tehničkom smislu, tintinnabuli koristi dvije vrste glasova - prvi je "tintinnabuli glas" koji koristi arpeggio kako bi naglasio akorde, dok se drugi uglavnom razvija dijatonski i kreće stepenasto. Djela su uglavnom polagana i medidativna, a imaju vrlo minimalistički pristuo notaciji i izvođenju. Jedan od ranih primjera je i *Cantus in Memoriam Benjamin Britten*. Iako je Pärtov stil evoluirao od 1970-ih godina, ova osnova karakterizira sva njegova naknadna djela.

## Reference

## Literatura

* Paul Hillier. *Arvo Pärt (Oxford Studies of Composers)*. Oxford: Oxford University Press, 1997. ISBN 0-19-816616-8
* Engelhardt, Jeffers: "Review: 'Solfeggio per coro'; 'Cantate Domino canticum novum'; 'Missa syllabica'; 'Sarah Was Ninety Years Old'; and Others." Notes 57/4 (2001): 987–993.

## Vanjske veze

* (`de`) A Windows PC tool which can be used to generate tintinnabuli voicings in real-time: Arv-o-mat 1.10
# Harmonika

Harmonika
**Harmonika** je aerofoni muzički instrument, veoma prisutan i u tradicionalnoj muzici na prostoru bivše Jugoslavije. Osim u tradicionalnoj, narodnoj muzici, harmonika ili **akordeon** prisutna je kao instrument i u zabavnoj i u ozbiljnoj muzici. U upotrebi su dvije vrste harmonika: s klavijaturom i s dugmetima. Veličina i zvukotvorna različitost harmonike ovisi o broju tipaka na klavijaturi, boji registara i količini basova. Za harmoniku postoji danas poprilično opsežna stručna literatura, čijem obogaćenju doprinose i brojne obrade poznatih skladbi velikih skladatelja.

## Poznati svjetski harmonikaši

* Teodoro Anzellotti
* Wolfgang Dimetrik
* Mogens Ellegaard
* Richard Galliano
* Stefan Hussong
* Claudio Jacomucci
* Boris Lenko
* Friedrich Lips
* Jean-Louis Matinier
* Elsbeth Moser
* Matti Rantanen
* Janne Rättyä
* Viacheslav Semionov
* Mika Väyrynen
* Vladimir Zubitsky
* Inaki Alberdi

Ostali harmonikaši: Lydie Auvray, Freddy Balta, Michel Besson, Heinrich Biegenzahn, Claudia Buder, Klaus Bruder, Jo Ann Castle, Gianni Coscia, Krzysztof Dobrek, Jean-Marc Fabiano, Alexander Flory, Walter Grob, Stefan Hiss, Helmut C. Jacobs, Margit Kern, Karin Küstner, Mikko Luoma, Joseph Marcerollo, Mie Miki, Martin Nauer, Hugo Noth, Klaus Paier, Lasse Pihlajamaa, Peter Ralchev, Viktor Romanko, Hermann Schittenhelm, Alexander Skljarov, Willi Valotti, René Wicky.

## Bosanskohercegovački harmonikaši

* Omer Pobrić
* Nihad Hrustanbegović
* Jasmin Demirović
* Midhat Zulić
* Miradet Zulić
* Rade Radović
* Nijaz Aliustić
* Danijela Kljajić
* Belma Šarančić

## Kompozitori

Najvažniji svjetski kompozitori djela za harmoniku:

* Luciano Berio
* Hans Boll
* Hans Brehme
* Hubert Deuringer
* Georg Espitalier
* Will Glahé
* David Graham
* Grock
* Sofia Gubaidulina
* Adriana Hölszky
* Toshio Hosokawa
* Wolfgang Jehn
* Maurizio Kagel
* Andrzej Krzanowski
* Magnus Lindberg
* Peter Machajdík
* Curt Mahr
* Brent McCall
* Milan Novotny
* Rolf Riehm
* Dietmar Walther

Ostali kompozitori: Lydie Auvray, Eckart Beinke, Heinrich Biegenzahn, Renato Bui, Tobias Dalhof, Fritz Dobler, Jindrich Feld, Adolf Götz, Ali Gorji, Hugo Herrmann, Stefan Hippe, Alfons Holzschuh, Klaus Huber, Alexander Jekic, Wolfgang Kahl, Sebastian Klein, Sven-Ingo Koch, Babette Koblenz, Hans-Günther Kölz, Ralf Kruck, Torbjörn Lundquist, Tobias Morgenstern, Tapio Nevanlinna, Younghi Pagh-Paan, Ruta Paidere, Bernfried Pröve, Helmut Quakernack, Wolfgang Russ, Charlotte Seither, Vladimir Solotarjow, Norbert Sprave, Manfred Stahnke, Jukka Tiensuu, Heikki Valpola, Albert Vossen, Rudolf Würthner.

## Poveznice

* Bandoneon
# Laulupidu

Otvaranje festivala 2009. godine.
Laulupidu (estonski:  [ˈlɑu.luˈpi.du] ; srpskohrvatski: Estonski festival pjesme) je festival zborova koji se svakih pet godina održava u Estoniji još od 1869. godine (iako nije uvijek bio razmak od pet godina između festivala); *Laulupidu* je jedan od najvećih zborskih događaja u svijetu te se smatra remek-djelom nematerijalne baštine čovječanstva. Od 1896. godine, festival se u različitim razmacima održava u Tallinnu paralelno s Estonskim festivalom plesa. Festival se održava na Pjevačkom polju (estonski: *Lauluväljak*). Na festivalu u pravilu bude nekoliko desetaka tisuća izvođača, a iznimno je popularan među publikom. Festival je imao i značajnu historijsku ulogu tokom narodnog preporoda i Raspjevane revolucije.

Do 2022. održano je 27 festivala:

| Festival
 | Godina
 | Lokacija
 | Zborova
 | Sudionika
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. *Laulupidu* | 1869.
 | Tartu
 | 51
 | 845
 |
| II. *Laulupidu* | 1879.
 | Tartu
 | 64
 | 1,272
 |
| III. *Laulupidu* | 1880.
 | Tallinn
 | 48
 | 782
 |
| IV. *Laulupidu* | 1891.
 | Tartu
 | 179
 | 2,700
 |
| V. *Laulupidu* | 1894.
 | Tartu
 | 263
 | 3,951
 |
| VI. *Laulupidu* | 1896.
 | Tallinn
 | 410
 | 5,681
 |
| VII. *Laulupidu* | 1910.
 | Tallinn
 | 527
 | 10,000
 |
| VIII. *Laulupidu* | 1923.
 | Tallinn
 | 386
 | 10,562
 |
| IX. *Laulupidu* | 1928.
 | Tallinn
 | 436
 | 15,049
 |
| X. *Laulupidu* | 1933.
 | Tallinn
 | 500
 | 16,500
 |
| XI. *Laulupidu* | 1938.
 | Tallinn
 | 569
 | 17,501
 |
| XII. *Laulupidu* | 1947.
 | Tallinn
 | 703
 | 25,760
 |
| XIII. *Laulupidu* | 1950.
 | Tallinn
 | 1,106
 | 31,907
 |
| XIV. *Laulupidu* | 1955.
 | Tallinn
 | 893
 | 30,321
 |
| XV. *Laulupidu* | 1960.
 | Tallinn
 | 875
 | 29,273
 |
| XVI. *Laulupidu* | 1965.
 | Tallinn
 | 690
 | 25,806
 |
| XVII. *Laulupidu* | 1969.
 | Tallinn
 | 771
 | 30,230
 |
| XVIII. *Laulupidu* | 1975.
 | Tallinn
 | 641
 | 28,537
 |
| XIX. *Laulupidu* | 1980.
 | Tallinn
 | 627
 | 28,969
 |
| XX. *Laulupidu* | 1985.
 | Tallinn
 | 677
 | 26,437
 |
| XXI. *Laulupidu* | 1990.
 | Tallinn
 | 690
 | 28,922
 |
| XXII. *Laulupidu* | 1994.
 | Tallinn
 | 811
 | 25,802
 |
| XXIII. *Laulupidu* | 1999.
 | Tallinn
 | 856
 | 24,875
 |
| XXIV. *Laulupidu* | 2004.
 | Tallinn
 | 850
 | 22,759
 |
| XXV. *Laulupidu* | 2009.
 | Tallinn
 | 864
 | 26,430
 |
| XXVI. *Laulupidu* | 2014.
 | Tallinn
 | 1,046
 | 33,025
 |
| XXVII. *Laulupidu* | 2019.
 | Tallinn
 | 1,020
 | 32,302
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Official web site
* Cultural identity, nationalism and changes in singing traditions by *Kristin Kuutma*
* The Estonian song festival: a chameleon strategy by *Evi Arujärv*
* Estonian Punk Song Festival Arhivirano 2023-01-08 na Wayback Machine-u
* *To Breathe As One*, video about the event
* QTVR fullscreen panoramas of the Estonian Song Festival
# Sandra Nurmsalu

| Sandra Nurmsalu |
| --- |
|  |
| Lični podaci |
| Datum rođenja | 6. prosinca 1988. |
| Mjesto rođenja |  Alavere, Estonija (tada  Sovjetski Savez) |
| Zanimanje | pjevačica, violinistica |
| Muzički rad |
| Period aktivnosti | 2004.–*danas* |
| Žanr | barokni pop, elektropop, alternativa, *world music* |
| Instrument | violina |
| Diskografska kuća | Moonwalk Records |
| Povezani izvođači | Urban Symphony |

**Sandra Nurmsalu** (Alavere, 6. prosinca 1988.), estonska pjevačica i violinistica, glavni vokal estonskog glazbenog sastava Urban Symphony.

Rođena je 1988., a školu je pohađala u gradu Alavere. Punih je 10 godina učila violinu i klasičnu glazbu, no glazbeni počeci su joj vezani uz estonsku narodnu glazbu i sastav *Pillipiigad*, gdje je u 7 godina koliko je bila u sastavu, održala koncerte diljem Estonije i Europe. Tri godine je bila članica sastava *Virre*, još jednog estonskog narodnog sastava. Sudjelovala je i na poznatom estonskom *talent-showu* Kaks takti ette, a 2008. je završila studije na prestižnom estonskom konzervatoriju *Georg Ots* u Tallinnu gdje je diplomirala kao jazz i pop pjevačica.

Godine 2007. postaje glavni vokal sastava Urban Symphony s kojim je osvojila 1. mjesto na estonskom natjecanju Eurolaul 2009. i time izborila pravo da predstavlja Estoniju na Eurosongu 2009. Nakon nastupa u drugom polufinalu, Urban Symphony je uspio izboriti nastup u finalu, što je bio prvi put za Estoniju otkada su uvedena polufinala na Eurosong. U finalu je sastav pjevao 15., a nakon zbrojenih glasova dobili su 129 bodova čime su zauzeli izvrsno 6. mjesto.

Dana 11. ožujka 2010. potvrđeno je kako je Sandra Nurmsalu trudna. Kći, Crystal Ingrid Nurmsalu, joj je rođena 26. srpnja 2010. Otac je Tarmo Kask. U ožujku 2015. rođena joj je druga kći, Flora Lee Nurmsalu; treće dijete, također kćerku, rodila je u svibnju 2018. godine.

Nakon rođenja prve kćeri, Nurmsalu je kratko obustavila muzičku karijeru, vrativši se krajem 2012. godine. Sudjelovala je na estonskom izboru za Eurosong 2014. godine, osvojivši peto mjesto u finalu s pjesmom "Kui tuuled pöörduvad". U narednom periodu izdala je još nekoliko singlova.

## Izvori
# Urban Symphony

| Urban Symphony |
| --- |
|  |
| Muzički rad |
| Period aktivnosti | 2007–2010. |
| Osnivanje | 2007.  Tallinn, Estonija |
| Žanr | klasika, pop |
| Članovi |
| Bivši članovi | Sandra Nurmsalu (vokal i violina) Mann Helstein (viola) Johanna Mängel i Mari Möldre (violončelo) Marilin Kongo i Mirjam Mesak (back-vokali) |
| Ostalo |
| Nagrade | Eurolaul 2009. - 1. mjesto |

**Urban Symphony** je bio estonski bend osnovan 2007. godine. Sastav je predstavljao Estoniju na Eurosongu 2009. u Moskvi sa pjesmom *Rändajad*.

## Historija

Urban Symphony je osnovana 2007. godine u Tallinnu, Estonija kao šesteročlani glazbeni sastav. Glavni vokal grupe čini mlada estonska pjevačica Sandra Nurmsalu koja ujedno svira i violinu, dok ju na violi prati Mann Helstein, a na violončelima Johanna Mängel i Mari Möldre. Back-vokali skupine su iskusne estonske pjevačice Marilin Kongo i Mirjam Mesak.

Mirjam Mesak je 2007. u Helsinkiju na Eurosongu bila back-vokal estonskoj predstavnici Gerli Padar, dok je Marilin Kongo sudjelovala na Eurolaulu 2006., estonskom natjecanju za Eurosong, i izborila 8. mjesto sa pjesmom *"Be 1st"*.

Na Eurolaulu 2009., Urban Symphony se prijavila sa pjesmom *Rändajad* koju je napisao i uglazbio Sven Lõhmus. Nakon što su u prvom krugu finala izborili prvo mjesto, u dodatnom su krugu, gdje su glasove davali samo gledatelji, izborili 82% glasova i tako izabrani za estonskog predstavnika na Eurosongu 2009.

Na Eurosongu 2009. su dobili 18., pretposljednje, mjesto u drugom polufinalu i uspjeli su, prvi put nakon uvođenja polufinala, uvesti Estoniju u finale Eurosonga koje se održalo 16. svibnja. U finalu su uspjeli izboriti izvrsno 6. mjesto sa ukupno 129 bodova.

Bend se raspao 2010. godine.

## Članovi

* Sandra Nurmsalu (vokal i violina)
* Mann Helstein (viola)
* Johanna Mängel i Mari Möldre (violončelo)
* Marilin Kongo i Mirjam Mesak (back-vokali)

## Diskografija

### Singlovi

| Godina
 | Singl
 | Pozicija
 | Album
 |
| --- | --- | --- | --- |
| EST
 | SWE
 | FIN
 |
| 2009.
 | *"Rändajad"* | 3
 | 14
 | 10
 | TBA |
| *"Päikese poole"* | 12
 | –
 | –
 |
| 2010.
 | *"Skorpion"* | 11
 | –
 | –
 |
| "—" označava singlove koji su izdani, ali nisu završili na top ljestvicama ili one koji nisu uopće izdani
 |

## Izvori
# Rändajad

|  Rändajad |
| --- |
|  |
| Pjesma s Eurosonga 2009. |
| Žanr | balada |
| Država |  Estonija |
| Izvođač(i) | Urban Symphony |
| Jezik | estonski |
| Skladatelj(i) | Sven Lõhmus |
| Tekstopisac | Sven Lõhmus |
| Trajanje | 3:00 |
| Plasman |
| Mjesto u polufinalu | 3. |
| Bodovi u polufinalu | 115 |
| Mjesto u finalu | 6. |
| Bodovi u finalu | 129 |
| Kronologija nastupa |
| Leto svet ◄ 2008.Siren 2010. ► |

**"Rändajad"** (estonski: Putnici) je estonska pjesma grupe Urban Symphony koja predstavlja Estoniju na Eurosongu 2009.. Tekst pjesme, kao i glazbu, napisao je Sven Lõhmus.

Pjesma se natjecala u drugom polufinalu 14. svibnja i uspijela je, prvi put nakon uvođenja polufinala, izboriti mjesto u finalu 16. svibnja gdje će nastupati 15.

Pjesma, koja sadži i dozu orijentalnih elemenata, govori o beskrajnim putovanjima kroz pustinju i rizicima samog puta.

Autor pjesme, Sven Lõhmus, napisao je i pjesmu *Let's Get Loud* koju je na Eurosongu 2005. izvodila grupa Suntribe, ali pjesma nije postigla veći uspjeh.

U finalu je Estonija izborila izvrsno 6. mjesto u vrlo jakoj konkurenciji dobivši od ostalih europskih zemalja ukupno 129 bodova.

**Uspjeh na ljestvicama:**

| Ljestvica (2009.)
 | Pozicija
 |
| --- | --- |
|  Belgija
 | 68
 |
|  Estonija
 | 3
 |
|  Finska
 | 10
 |
|  Grčka
 | 8
 |
|  Švedska
 | 14
 |
|  Švicarska
 | 86
 |
|  Ujedinjeno Kraljevstvo
 | 117
 |

## Izvori

## Vanjske veze

* Snimak izvedbe s estonskog nacionalnog natjecanja
* Snimak izvedbe s drugog polufinala Eurosonga 2009.
* Snimak izedbe s finala Eurosonga 2009.
# Gerli Padar

| Gerli Padar |
| --- |
|  |
| Lični podaci |
| Datum rođenja | 6. studenog 1979. |
| Mjesto rođenja |  Haljala, Estonija (tada  Sovjetski Savez) |
| Zanimanje | pjevačica, glumica |
| Muzički rad |
| Period aktivnosti | 1994. - *danas* |
| Žanr | pop |

**Gerli Padar** (Haljalas, 6. studenog 1979.), estonska pjevačica koja je predstavljala Estoniju u polufinalu Eurovizije 2007. godine s pjesmom "Partners in Crime". Nije prošla u finale natjecanja. Sestra je Tanela Padara, koji je nastupao na Euroviziji 2001. godine za Estoniju i pobijedio.

## Linkovi

* Riječi pjesme "Partners in crime" na stranici diggiloo.net
* Nastup s Eurovizije, s youtube.com

| Nagrade i postignuća
 |
| --- |
| Prethodi:  **Sandra s pjesmom "Through My Window"**  |  **Estonija na Eurosongu**  2007.
 | Slijedi:  **Kreisiraadio s pjesmom "Leto svet"**  |