# Jurjevski noćni ustanak

| Jurjevski noćni ustanak
 |
| --- |
|  Karta tijeka Jurjevskog ustanka
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 23. travnja 1343. – 1345.
 |
| Lokacija
 |  Estonija |
| Ishod
 | Ustanak ugušen, Danska prodaje svoje posjede u Estoniji Livonskom redu
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
| Estonski kmetovi
 |  Teutonski red  Danska
 |
| Komandanti i vođe
 |
| Vesse iz Oeselije†
 |  Burchard von Dreileben  Bertram von Parembeke  Stigot Andersson |

**Jurjevski noćni ustanak** (estonski: *Jüriöö ülestõus*) naziv je za pobunu estonskih seljaka protiv stranih vlasnika njihovih feudalnih gospodara.

Estoniju su početkom XIII. vijeka osvojili križari iz Danske i Njemačke, nametnuli poreze i pokušali Estonce podvrgnuti feudalnom poretku, prisiljavajući ih da postanu kmetovi. Ustanak u estonskoj sjevernoj pokrajini Harria, u noći uoči blagdana Svetog Jurja počeo je javnim odbacivanjem nametnutog kršćanstva i pokoljem svakog tko je govorio njemačkim jezikom. Pobijeno je oko 1,800 ljudi.

Ustanici su zapalili cistercitski samostan Padise gdje su pobili 28 redovnika, opkolili Reval (današnji Tallinn) i izabrali svoje vođe, koje tadašnje njemačke kronike nazivaju "kraljevima". Estonski ustanak naposljetku je ugušen u krvi dolaskom teutonaca, a tri godine kasnije, Danci su prodali svoj dio današnje Estonije križarskom Livonskom redu za 19,000 kelnskih maraka. Danci su više od jednog stoljeća vladali Estonijom iz svog uporišta Lyndanisse (Tallinn), a podignuta utvrda na latinskom se nazivala *Castrum danorum* (srpskohrvatski: "danski dvorac"). Zanimljivo je da se današnji glavni grad Estonije naziva Tallinn, što je skraćenica izvornog oblika Taani linna, što na estonskom znači Danski dvorac.

## Literatura

* Marge Allandi. Kolm tuld: Jüriöö, võidupüha, laulupidu. *Ajalooline Ajakiri*, 2014.
* Tõnis Lukas. Jüriöö võimalused. *Akadeemia*, 1993, nr. 4.
* Uku Masing. "1343. Vaskuks ja vikaaria Lohult" / Ilmamaa 2002.
* Mihkel Mäesalu. Taani kuninga asehaldur Konrad Preen ja Jüriöö ülestõus. *Tuna*, 2021, nr 2
* Peep Peter Rebane. The Jüriöö mäss (St. George’s Night Rebellion) of 1343. – Mardi Valgemäe, Arvids Ziedonis, William L. Winter (koost.), *Baltic History*. Columbus (Ohio): Association for the Advancement of Baltic Studies. 1974. Lk 35–48.
* Edgar V. Saks. Eesti soost vasallkond taaniaegsel Virumaal. Jüriöö mäss: Revideerivaid seisukohti ürikute valgusel. Philadelphia, 1971.
* Anti Selart (koostaja ja toimetaja). *Eesti ajalugu II. Eesti keskaeg*: peatükid "Jüriöö ülestõus" ja "Vastuolud Eestimaa pärast 1340. aastatel" (lk 146–149), Tartu 2012.
* Anti Selart. Kas Bartholomäus Hoeneke „Liivimaa noorem riimkroonika“ on Jüriöö ülestõusu ajaloo allikas? *Tuna. Ajalookultuuri ajakiri, 2015, 2*.
* Marek Tamm. Eestlaste suur vabadusvõitlus: järjepidevus ja kordumine Eesti ajaloomälus. *Riigikogu Toimetised*, 16, 2007.
* Marek Tamm. Jüriöö-tekst Eesti ajalookultuuris. *Monumentaalne ajalugu. Esseid Eesti ajalookultuurist*. Loomingu Raamatukogu, 2012.
* Enn Tarvel. Saarlaste jaagupilaupäeva ülestõus 1343. aastal, *Tuna*, 2005, nr 2.
* Sulev Vahtre (tõlkija ja kommenteerija). *(Bartholomäus Hoeneke) Liivimaa noorem riimkroonika: (1315–1348).* Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.
* Sulev Vahtre. *Jüriöö [1343. aasta ülestõus]*. Tallinn: Eesti Raamat, 1980.
* Sulev Vahtre. Kuningamehed ja Jüriöö ülestõus. *Vikerkaar*, nr 4, 1993
* Sulev Vahtre. Jaagupipäeva asjus. Tuna, 2006, nr 1.
* Hannes Walter. Jüriööst teisiti. Horisont, 2003, 6

## Vanjske veze

* Katrin Jüriso (toimetaja). Jüriöö ülestõus on saanud uue tõlgenduse, ERR, 23. aprill 2009
* Karl Kello, "Jüriöö ülestõus: teeme oma riigi?" Kultuur ja Elu, 1/2002.
* Urmas Kiil, "Saarlaste vastuhakust Jüriöö sündmuste ajal" Arhivirano 2018-11-06 na Wayback Machine-u Meie Maa, 26. juuli 2008
* Ivar Leimus. Tants Eestimaa ümber ehk kes võitis Jüriöö? Arhivirano 2015-04-05 na Wayback Machine-u. Estonica.
* Mikk Sarv, "Jüriöö ülestõusu tõlgendusi" Postimees, 14. aprill 1998
* Kari Tarkiainen. Kari Tarkiainen: Eesti keskaeg uues valguses. ERR, 10. juuni 2013
* "Eestlaste vabadusvõitlus 1343. a." Arhivirano 2022-09-30 na Wayback Machine-u – Tänapäev nr. 3 1939