# Krapinsko-zagorska županija

| Krapinsko-zagorska županija |
| --- |
| ZastavaGrb |
|  |
| Sjedište | Krapina |
| Uprava |
|  • Župan | Željko Kolar (SDP) |
| Površina |
|  • Ukupno | 1.229 km² |
| Stanovništvo (2021.) | 120.702 |
|  • Gustina | 98/km² |
| Pozivni broj | +385 049 |

**Krapinsko-zagorska županija** je županija koja se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Republike Hrvatske i pripada prostoru središnje Hrvatske. Ime joj dolazi od regije zvane Hrvatsko zagorje kojeg djelomično pokriva, te Krapine koja predstavlja njeno sjedište.

## Administrativna podjela i stanovništvo

Starosna piramida Krapinsko-zagorske županije prema popisu stanovništva 2011. g.
Krapinsko-zagorska županija je podijeljena na 7 gradova i 25 općina.

* Gradovi:
	+ Grad Donja Stubica
	+ Grad Klanjec
	+ Grad Krapina (sjedište županije)
	+ Grad Oroslavje
	+ Grad Pregrada
	+ Grad Zabok
	+ Grad Zlatar.
* Općine:
	+ Općina Bedekovčina
	+ Općina Budinščina
	+ Općina Desinić
	+ Općina Đurmanec
	+ Općina Gornja Stubica
	+ Općina Hrašćina
	+ Općina Hum na Sutli
	+ Općina Jesenje
	+ Općina Konjščina
	+ Općina Kraljevec na Sutli
	+ Općina Krapinske Toplice
	+ Općina Kumrovec
	+ Općina Lobor
	+ Općina Mače
	+ Općina Marija Bistrica
	+ Općina Mihovljan
	+ Općina Novi Golubovec
	+ Općina Petrovsko
	+ Općina Radoboj
	+ Općina Stubičke Toplice
	+ Općina Sveti Križ Začretje
	+ Općina Tuhelj
	+ Općina Veliko Trgovišće
	+ Općina Zagorska Sela
	+ Općina Zlatar-Bistrica

### Popis stanovništva 2021.

Prema popisu stanovništva 2021. godine na području Krapinsko-zagorske županije živjelo je 120.702 stanovnika, što iznosi 3,1% od ukupnog broja stanovnika Republike Hrvatske. Etnički sastav je bio sljedeči: Hrvati 97.9 %, Slovenci 0.3 %, Srbi 0.1 % i drugi.

Na području Krapinsko-zagorske županije prevladavaju naselja seoskih obilježja. Naselja koja su proglašena gradovima predstavljaju područja prijelaznog urbano-seoskog karaktera.

## Županijska uprava

## Geografija

Zasebna je geografska cjelina koja se pruža od vrhova Macelja i Ivančice na sjeveru do Medvednice na jugoistoku. Zapadna granica, ujedno i državna s Republikom Slovenijom, je rijeka Sutla, a istočna granica je vododjelnica porječja Krapine i Lonje. Ovako razgraničen prostor županije podudara se s prirodnom regijom Donje Zagorje.

Županija Krapinsko-zagorska graniči :

* na sjeveru s Republikom Slovenijom i Varaždinskom županijom
* na zapadu s Republikom Slovenijom
* na jugu s gradom Zagrebom i Zagrebačkom županijom
* na istoku sa Zagrebačkom i Varaždinskom županijom.

Površinom je jedna od manjih županija (1224,22 km²), ali je gustoćom stanovnika od 116 st./km² iznad hrvatskog prosjeka (78 st./km²) te je, uz Međimursku i Varaždinsku županiju, najgušće naseljeno područje zemlje.

Kroz županiju prolazi autocesta A2 Zagreb–Macelj, dio europske ceste E59 koja povezuje Hrvatsku sa zemljama srednje Europe.

### Klimatska obilježja

Na području Krapininsko-zagorske županije vlada kontinentalno-humidni tip klime koji karakteriziraju umjereno topla ljeta i dosta kišovite i hladne zime.

* **Temperatura zraka**

Najveće temperature koje prelaze 30 °C zabilježene su u lipnju, srpnju i kolovozu. Minimalne godišnje temperature niže od 10 °C zabilježene su u siječnju (–20,5 °C), veljači (–22 °C), ožujku (–15,5 °C) i prosincu (–17,2 °C). Samo tri mjeseca (lipanj, srpanj i kolovoz) nemaju negativnih temperatura. Ledenih dana u godini ima pretežno u mjesecu siječnju, veljači i prosincu.

* **Padaline**

Krapinsko-zagorska županija je područje kontinentalnog oborinskog režima s čestim i obilnim kišama u svibnju, lipnju i srpnju tj. u toku vegetacijskog perioda. Drugi oborinski maksimum je u studenom dok je najmanje oborina u mjesecu veljači i ožujku.

* **Magla**

Magla se pojavljuje tijekom cijele godine i u ljetnoj sezoni u jutarnjim i večernjim razdobljima dana, u zimskom razdoblju tijekom cijelog dana. Najveći broj dana s maglom imaju rujan, listopad, studeni i prosinac. Godišnje je ukupno 56 dana s maglom (15,3% godine sa smanjenom vidljivošću).

* **Vjetar**

U Zagorju se strujanje vjetrova modificira pod utjecajem reljefa. Najučestaliji su zapadni vjetrovi sa 45% trajanjem tijekom godine. Na drugom mjestu su istočni vjetrovi sa 29% trajanja, dok je vremensko razdoblje bez vjetra oko 6% godišnjeg vremena. Maksimalne jačine vjetra kreću se od 6–9 Bofora, a najjači vjetrovi javljaju se od kasne jeseni do početka proljeća.

## Historija

## Gospodarstvo

## Kultura

Dani Ksavera Šandora Gjalskog -

## Znamenitosti

## Vanjske veze

* Službena stranica županije Arhivirano 2006-02-06 na Wayback Machine-u
*