Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vjekoslav Afrić

| Vjekoslav Afrić |
| --- |
| Afrić sa Kazalištem narodnog oslobođenja 1942. godine |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 26. august 1906. Hvar |
| Smrt | 28. jula 1980. (dob: 73) Split |
| Profesionalne informacije |
| Zanimanje | glumac, kazališni i filmski režiser |
| Opus |
| Djelatni period | 1928-1965 |
| Znamenita djela |
| *Slavica* |
|  |
|

| Nagrade |
| --- |
| Nagrada AVNOJ-a |

 |
|  |

**Vjekoslav Afrić**  (Hvar, 26. kolovoza 1906. - Split, 28. srpnja 1980.), hrvatski glumac, redatelj i scenarist.

## Biografija

Nakon završetka *Državne glumačke škole* u Zagrebu 1927, Afrić radi kao glumac u Splitu, Sarajevu i Beogradu, a od 1930. u Zagrebu, gdje glumi najčešće klasične dramske likove; Hamleta , Raskoljnikova, kneza Miškina i slične karaktere.

Već od 1942. priključuje se partizanima, tamo organizira kazališnu djelatnost (vidi Kazalište narodnog oslobođenja). Vjekoslav Afrić je zaslužan za očuvanje izvornog teksta Jame Ivana Gorana Kovačića.

Nakon oslobođenja 1945 godine, Afrić je jedan od začetnika nove jugoslavenske kinematografije. Isprva se okušao kao glumac u sovjetsko - jugoslavenskoj koprodukciji u filmu *V gorah Jugoslaviji* (U planinama Jugoslavije), 1946.

Prema vlastitu scenariju režirao je prvi poslijeratni jugoslavenski dugometražni igrani film, antologijsku Slavicu (1947.) priču o požrtvovnosti i pogibiji mlade partizanke (Irena Kolesar). Taj film imao je dobar prijam kod publike onoga doba. Nakon toga snimio je film Barba Žvane (1949.) o hrabrom istarskom starcu-rodoljubu, koji pomaže partizanima. Njegov treći film *Hoja! Lero!* iz 1952., priču iz daleke slavenske prošlosti, kritika nije dobro ocijenila, te je nakon toga Afrić napustio rad na filmu. Nakon toga posvetio se pedagoškom radu, bio je jedan od osnivača *Visoke filmske škole* u Beogradu.

* Za svoj rad dobio je 1973. tadašnju najvišu državnu - *Nagradu AVNOJ-a*.

## U popularnoj kulturi

Vjekoslav Afrić se pojavljuje kao lik u biografskom filmu *Lea i Darija*, gdje ga tumači Joško Ševo.

## Filmografija

Reditelj Vjekoslav Afrić objašnjava poentu partizanskim glumcima na generalnoj probi u oslobođenom Beogradu.
### Režija

* Hoja! Lero! (1952.) cjelovečernji igrani film
* Barba Žvane (1949.) cjelovečernji igrani film
* Slavica (1946.) cjelovečernji igrani film

### Scenarij

* Barba Žvane (1949.) cjelovečernji igrani film

### Gluma

* **Ubica na odsustvu** (1965.), u ulozi B. Boškovića
* *Dani* (1963.)
* Operacija Ticijan (1963.), u ulozi Uga Bonačića
* *Major Bauk* (1951.), u ulozi N. Popovića
* *Živjeće ovaj narod* (1947.), u ulozi Josipa Broza
* *V gorah Jugoslaviji* (1946.), Mosfilm, u ulozi generala Draže Mihailovića

## Literatura

* Sergio Grmek Germani: *La meticcia di fuoco : oltre il continente Balcani*, „Lindau“, Torino, 2000., ISBN 88-7180-312-4, (`it`) p 201

## Vanjske veze

* O Vjekoslavu Afriću na portalu Film.hr Arhivirano 2011-11-25 na Wayback Machine-u
* Vjekoslav Afrić na sajtu IMDb
# Gradsko pozorište Jazavac

**Gradsko pozorište „Jazavac“** je novo banjolučko pozorište koje se nalazi u sklopu sportske dvorane „Obilićevo“ u naselju Mejdan (*Obilićevo*). Osnovano je 2006. godine.

Jazavac je neprofitna umjetnička organizacija koja ima za cilj stvaranje i organizovanje pozorišnih i umjetničkih događaja. Radi širenja kulturne svijesti, kulturnog obrazovanja i navika, animacije publike, pokrenuta je inicijativa za osnivanjem gradskog pozorišta kao profesionalne ustanove koju bi predstavljali i predvodili mladi ljudi, odnosno kulturna elita grada Banje Luke.

## Historija

Gradsko pozorište Jazavac je osnovano 26. aprila 2006. godine u Banjoj Luci. Prva pozorišna predstava „Oblik Stvari“ u režiji Stojana Matavulja, premijerno je prikazana 20. oktobra 2006. godine u Narodnom pozorištu Republike Srpske. Jazavac je osnovalo troje mladih glumaca sa ciljem da napravi pozorište u kome će priliku dobijati mladi profesionalni glumci, odnosno diplomci Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjoj Luci. Poslije nekoliko godina rada, pozorište se preselilo u bivšu bioskopsku salu „Vrbas“, koja je renovirana i svečano otvorena 23. aprila 2009. godine.

## Rukovodstvo

Osnivači i rukovodioci pozorišta su:

* Dejan Zorić
* Dragana Marić
* Mario Lukajić
# Kratkofil

| Kratkofil
 |
| --- |
|  Logotip festivala u 2010. godini
 |
| Lokacija
 | Banja Luka, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina
 |
| Utemeljen
 | 2007.
 |
| Jezik
 | internacionalnog tipa
 |
| **Službene webstranice** |

**Kratkofil**, poznat i kao **Kratkofil Plus**, bio je godišnji međunarodni festival kratkog filma koji se održavao od 2007. do 2015. u Banjoj Luci u sastavu Republike Srpske u Bosni i Hercegovini. Tokom festivala održavali su se brojni koncerti, projekcije i drugi događaji. Veče prije početka programa bilo je rezervirano za otvaranje, dok je posljednje veče bilo rezervirano za zatvaranje festivala, kada su se dodjeljivale nagrade pobjednicima. Najveća nagrada zvala se *Grand Prix*. Prve godine tu nagradu osvojilo je filmsko ostvarenje *Sjeme* Wojciecha Kasperskog.

Festival je prvi put održan u periodu od 7. do 10. juna 2007. godine. Otada je prikazano na stotine kratkih igranih, animiranih, dokumentarnih i eksperimetalnih filmova. Kratkofil je sarađivao sa sličnim festivalima u gradovima kao što su Clermont-Ferrand, Tampere, Sidney, Dublin i Uppsala. Ambasada Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini podržavala je festival od njegovog osnivanja. Ostali sponzori bili su Kancelarija specijalnog predstavnika EU i UNICEF-a. Nakon devet izdanja Kratkofil je prekinuo rad 2016. zbog nedostatka logističke i finansijske podrške.

## Reference

## Vanjske veze

* Službeni sajt
# Lipljen

| Lipljen
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Actinopterygii  |
| Podrazred:
 | Neopterygii  |
| Infrarazred:
 | Teleostei  |
| Nadred:
 | Ostariophysi  |
| Red:
 | Siluriformes  |
| Porodica:
 | Thymallidae  |
| Rod:
 | Thymallus  |
| Vrsta:
 | Thymallus thymallus  |

**Lipljen**, ponegdje i **lipen** (*Thymallus thymallus*) je riba iz porodice *Thymallidae*, veoma lijepog i atraktivnog izgleda. Tijelo mu je vretenasto i izduženo i pokriveno je relativnom sitnim krljuštima, koja su dosta duboko usađene u kožu. Lipljen ima veoma izduženu dugačku leđnu peraju metalnoplave boje sa 3-4 reda krupnih crvenih i ljubičastih pjega. Glava mu je mala i sužava se prema ustima, koja su veoma mala. Unutar usta nalaze se mali kukasti zubi. Donje peraje su pepeljaste, sa blijedo-crvenim, a ponekad i ljubičastim prelivom. Repno peraje je crvenkasto, a masno je sivo sa crvenim prelivom. Po bokovima, tijelo mu je prekriveno crnim pjegama. Sa obje strane tijela iznad trbušnih peraja krase ga veliki crveni prelivi nepravilnih oblika. Za vrijeme mrijesta boje su izraženije. Glavna razlika između mužjaka i ženke je u leđnom peraju, koja je kod mužjaka nešto viša. Dosta česti su primjerci veličine oko jednog kilograma, dok su krupniji veoma rijetki. Pretpostavlja se da raste do 2 kg.

## Ponašanje i rasprostranjenje

U vodama Jugoistočne Evrope, lipljen naseljava pastrmski region voda. Lipljen je riba koja preferira hladne vode bogate kisikom. Lipljen živi u manjim jatima, i zadržava se uglavnom u gornjem toku tekućice. Najveći dio ishrane mu čine mušice, larve, insekti i sitna riba.

## Razmnožavanje

Lipljen se mrijesti u proljeće, i mrijest traje od aprila do sredine maja, u zavisnosti od temperaturnih uslova. Mrijesti se pri temperaturi od 6-10 stepeni. Ženka polaže ikru u blizini obale u jamama dubokim oko pola metra do metar. Neki primjerci polnu zrelost stiču u trećoj godini, dok većina polnu zrelost dostiže u četvrtoj godini. Ženka položi od 3.000 do 6.000 jajašaca ikre. Plodnost uglavnom zavisi od veličine ženke.

## Literatura

* Lipljen Arhivirano 2010-07-15 na Wayback Machine-u
# Bardača

| Bardača
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Bosna i Hercegovina
 |
| Entitet
 | Republika Srpska
 |
| Opština/Općina
 | Srbac
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo ((1991)) | 269
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| BardačaBardača (Bosne i Hercegovine)
 |

**Bardača** je naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Srbac koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 269 stanovnika.

## Geografija

## Historija

## Stanovništvo

|  |  |
| --- | --- |
| **Nacionalnost** | **1991.** |
| Srbi
 | 259
 |
| Muslimani
 | 0
 |
| Hrvati
 | 1
 |
| Jugosloveni
 | 4
 |
| ostali
 | 5
 |
| Ukupno
 | 269
 |

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze

Šablon:Srbac
# Guske

| Guske
 |
| --- |
|  |
| Kanadska guska, *Branta canadensis* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Nadred:
 | Galloanserae  |
| Red:
 | Anseriformes  |
| Porodica:
 | Anatidae  |
| Potporodica:
 | **Anserinae**  |

**Guske** (lat. *Anserinae*), potporodica ptica, pripada porodici pataka, Anatidae, redu Anseriformes, za koje se ravnopravno koriste, ovisno o literaturi, hrvatski nazivi patkarice ili guščarice.

Sastoji se od pet ili 6 rodova:

* Anser
* Branta
* Cereopsis
* Chen, ponekad u Anser
* Cnemiornis, novozelandske guske
* Coscoroba
* Cygnus

## Reference

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Guske** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Guskama** |
# Obični fazan

| Obični fazan
 |
| --- |
|  |
| Obični fazan: ženka i mužjak
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Galliformes  |
| Porodica:
 | Phasianidae  |
| Potporodica:
 | Phasianinae  |
| Rod:
 | Phasianus  |
| Vrsta:
 | P. colchicus  |
| Dvojni naziv
 |
| Phasianus colchicus Linnaeus, 1758. |

 *Phasianus colchicus*
 *Phasianus colchicus*
 **Obični fazan** (lat. *Phasianus colchicus*) ptica je koja pripada porodici fazanki i redu kokoški. Njegova domovina je Azija, između ekvatora i do 50° sjeverne zemljopisne širine u sibirskim stepama. Prema povijesnim podacima fazani su došli iz Azije u Europu posredstvom starih Grka, a u naše krajeve preko Rimljana.

Kod fazana naglašen je spolni dimorfizam. Mužjaci se razlikuju od ženki po boji perja, dužini repa, ostrugama, veličini i težini. Ženke su manje i ravnomjerno obojene. Perje je uglavnom smeđe boje, a glava je zelena i plava. Oko očiju je crveno. Rep se sastoji od 18 pera, od kojih su dva središnja pera mnogo dulji od drugih. Noge su jake, oko 12 cm duge, sive boje. Tri prednja prsta povezana su kratkim prepucijima. Pandže na nogama su jake i blago zakrivljene. Kljun je jak, svijetlo siv i blago zakrivljen. Odrasli fazani - mužjaci dosežu prosjek od 80 do 90 cm u dužini, a na rep od toga otpada 45-50 cm. Raširenih krila širina je 70 do 80 cm. Ženke doseže do dvije trećine veličine muškaraca. Mužjaci teže 1,25 do 2 kg, ženke od 0,80 do 1,20 kg. Imaju jako dobar i oštar vid. Njihove oči su velike, crvene, u obliku okruglih prstenova. Također ima oštar sluh, čuje na velike udaljenosti. Mužjaci se glasaju različito od ženki. Odrasli fazan perje mijenja jednom godišnje, krajem godine ili početkom jeseni. Promjena perja je postupna.

Fazan je poligamna životinja, imaju više spolnih partnera. Parenje obično počinje krajem ožujka. Gnijezdo savija se na polju, rubu šume, na mjestima koja su dovoljna zaštićena i pružaju dovoljno hrane. Gnijezdo je široko oko 22 cm i duboko oko 6 cm.

Dnevna je životinja, hrani se ujutro i predvečer. Svejed je, prehranjuje se sjemenjem, travom, plodovima, kukcima i njihovim ličinkama i dr. Na dan pojede oko 40-60 grama hrane. Prenoći na granama grmlja ili drveća, dok je po danu uglavnom na tlu.

Njegova pradomovina je stepa. U Europi se prilagodio na novu okolinu. Voli područja, gdje se isprepliću polja, livade, šikare, šumarci, potoci. Ne zalazi duboko u šumu. Voli umjereno topla područja i živi na područjima do 400 m nadmorske visine.
# Srpske Toplice

{{Gradska četvrt
| naziv = Gornji šeher
| slika = - Gornji Seher.jpg
| opis\_slike = Pogled na Gornji Šeher
| grad = Banja Luka
| opština = Banja Luka
| površina =
| stanovništvo = 4.920
| stanovništvo\_godina = 1991.
| gustina =
| mapa = Banja Luka
| gšir = 44.7439
| gduž = **, *Gornji Šeher, jeste mjesna zajednica na području grada Banje Luke, Republika Srpska, BiH. Ova mjesna zajednica je smještena na obalama Vrbasa u južnom dijelu (uže) teritorije grada. Ovdje se nalazi 8 izvora termalne vode sa temperaturom do 32 °C.*

## Historija

Gornji šeher
Uz termalne izvore još u rimsko doba nastalo je banjsko naselje. Ono se nalazilo na desnoj obali Vrbasa, dok je pored njega lijevom obalom prolazio put koji je povezivao Split (latinski: *Spalatum*) sa Gradiškom (latinski: *Servitium/Serbinum*), odnosno rimske provincije Dalmaciju i Panoniju.

Turci su Banju Luku pokorili 1521. godine. Najstarije tursko naselje nalazilo se upravo ovdje. Ferhat-paša Sokolović je oko 1580. godine izgradio čaršiju nekoliko kilometara nizvodno, na lijevoj obali Vrbasa (okolina današnje tvrđave Kastel) i u nju 1583. godine prenio sjedište Bosanskog pašaluka. Od tada je Banja Luka imala dva šehera (grada), gornji i donji.

## Obrazovanje

Osnovna škola Branislav Nušić
U naselju se nalazi Osnovna škola „Branislav Nušić“.

## Stanovništvo

Rijeka Vrbas
Po posljednjem popisu stanovništva iz 1991. godine, mjesna zajednica Gornji šeher imala je 4.920 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

* Muslimani - 3.115
* Srbi - 1.235
* Hrvati - 56
* Jugosloveni - 361
* ostali - 153.

## Vanjske veze
# Kulaši

| Kulaši
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Bosna i Hercegovina
 |
| Entitet
 | Republika Srpska
 |
| Opština/Općina
 | Prnjavor
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo ((1991)) | 1.234
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| KulašiKulaši (Bosne i Hercegovine)
 |

**Kulaši** su naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Prnjavor koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 1.234 stanovnika.

## Geografija

## Historija

## Stanovništvo

|  |  |
| --- | --- |
| **Nacionalnost** | **1991.** |
| Srbi
 | 366
 |
| Muslimani
 | 5
 |
| Hrvati
 | 786
 |
| Jugosloveni
 | 40
 |
| ostali
 | 37
 |
| Ukupno
 | 1.234
 |

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze
# Rafting

Rafting u Brazilu
Rafting na Tari
**Rafting** (engl.) na engleskom jeziku se može prevesti kao "splavarenje divljim vodama" u srpskom jeziku da bi se terminu **splavarenje** dodao elemenat nadmetanja, takmičenja. Splavarenje u srpskom jeziku se odnosi na transport drvene građe rekama Tarom , Drinom i Limom iz ranijih vremena.

Rafting je sport koji se sastoji u nadmetanju timova u profesionalnim takmičarskim čamcima sa 4 do 6 članova, a takmiči se u 3 discipline: slalomu, sprintu i spustu. Praktikuje na rekama 3. klase (prema međunarodnoj klasifikaciji).

U Srbiji, rafting kao sport je još u povoju, sa manje od 10 klubova registrovanih, a prva profesionalna liga se očekuje od 2007. godine. 2006. godine će prvi srpski klubovi učestvovati na nekom takmičenju i time se upisati u anale raftinga u Srbiji.

## Podela raftinga

Rafting je podeljen u šest grupa ("klasa") prema težini:

Klasa 1: Mirna reka sa sporim tokom.

Klasa 2: Poneki brzac ili kamen, ali još uvek ne opasan rafting.

Klasa 3: Brzaci, mali talasi, manji vodopadi, ali bez većih opasnosti. Turistički rafting spada u ovu klasu.

Klasa 4: Brzaci, veći talasi, stene, veći vodopadi ili padovi, potrebna koncentracjJa i veća brzina reagovanja. Samo za iskusnije raftere.

Klasa 5: Brzaci, veliki talasi, stene, veliki vodopadi, potrebno izuzetno precizno i koncentrisano upravljanje. Krajnja klasa takmičarskog raftinga.

Klasa 6: Brzaci, ogromni talasi, velike i izuzetno opasne stene i hridi, brojne zamke i padovi, potrebno izuzetno vešto upravljanje raftom bez greške. Ova klasa je izuzetno opasna i česti su smrtni slučajevi.

## Sigurnost

U spustu niz reku obično učestvuje od 4-8 članova plus kormilar.
Za ličnu zaštitu se koriste na prvom mestu sledeći rekviziti:

* Zaštitno odelo od neoprena
* Nepotopivi prsluk
* Kaciga
* Ronilačke čizme

Mogu se koristiti i zaštitne naočare zbog talasa kao i elastično uže kojim se veže za čamac.

## Povezano

* Hidrospid
* Kanjoning
* Brdski biciklizam
* Planinarenje

## Vanjske veze

* Rafting Savez Srbije
* Splavarenje Ibrom Spust Bez Granica(Leposavic-Raska)
# Kajak

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kajak (razvrstavanje).*
Inuitski lovac na tuljane u kajaku, naoružan harpunom.
Sportski kajakaš u Great Fallsu, Virginia
**Kajak** je mali čamac koji se pokreće ljudskom snagom. Najčešće ima pokrivenu palubu. Pokreće se posebnim veslom s dvije lopatice. Kajakom su se koristili Ainu Ainu, aleutski i eskimski lovci u sub-artičkim područjima Sjeveroistočne Azije, Sjeverne Amerike i Grenlanda. Moderni kajaci se prave po različitim dizajnima za posebne svrhe. U nekim dijelovima svijeta se smatraju kanuima.

## Povezano

* Kanu
* Kajak i kanu

## Vanjske veze

* KayakPaddling.net Animated kayak paddling tutorials - multilingual
* The Canadian Museum of Civilization - Native Watercraft in Canada
* British Canoe Union The National Governing Body of Kayaking in the UK
* Sea Kayaker Magazine
* International Canoe Federation The International federation of kayak and canoe bodies
* International Human Powered Vehicle Association website - information on pedal kayaks
* The Kayaking Journal
* USA Canoe and Kayak Arhivirano 2001-08-20 na Wayback Machine-u The National Governing Body of Kayaking in the USA
* KayakWiki Arhivirano 2008-06-19 na Wayback Machine-u A wiki dedicated to kayaking.
* Wikipaddle - Online canoe and kayak wiki guide
* Qajaq USA, A non-profit committed to promoting Greenland style kayaking
# Nacionalni spomenici u Banjoj Luci

Tvrđava Kastel
Spomenik Petru Kočiću
Banski dvori
Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Banja Luka se nalaze sljedeći spomenici:

* Arhivski fondovi i zbirke Arhiva Republike Srpske, pokretno dobro,
* Arnaudija džamija, mjesto i ostaci graditeljske cjeline,
* Banje u mahali Ilidži u Gornjem Šeheru, graditeljska cjelina,
* Behram-begova ili Behram-efendijina džamija, graditeljska cjelina,
* Crkva brvnara posvećena svetom Nikoli u Krupi na Vrbasu historijsko područje,
* Crkva brvnara posvećena Vaznesenju Hristovom u Kolima graditeljska cjelina,
* Crkva samostana Trapista «Marija Zvijezda» (Uznesenje Blažene Djevice Marije) sa pokretnom imovinom, historijska građevina,
* Džamija na Hisetima, mjesto i ostaci graditeljske cjeline,
* Ferhat-pašina džamija (Ferhadija) u Banjoj Luci, sa Ferhad-pašinim turbetom, Turbetom Safi-kadune, Turbetom Ferhad-pašinih bajraktara, šadrvanom, džamijskih haremom, ogradnim zidovima i portalom, područje i ostaci graditeljske cjeline,
* Gazanferija (Gazanfer-begova) džamija, područje i ostaci graditeljske cjeline,
* Građevina - Kuća u Gundulićevoj broj 24 u Banjaluci,
* Hadži Zulfikareva ili Tulekova džamija, mjesto i ostaci graditeljske cjeline,
* Halil-pašino turbe i mezarje, područje i ostaci graditeljske cjeline,
* Harem Grabske (Hadži Begzade) džamije sa česmama na Grabu, historijsko područje,
* Harem Hadži Kurd džamije u Lijevoj Novoseliji, historijsko područje,
* Harem Hadži Omerove (Dolačke) džamije, historijsko područje,
* Harem Hadži Osmanije (Taline) džamije. historijsko područje,
* Harem Jama (Sofi Mehmed-pašine) džamije, historijsko područje,
* Harem Pećinske (Seferbegove) džamije, historijsko područje,
* Harem Stupničke (Hadži Salihija) džamije, historijsko područje,
* Kapidžića kuća (rodna kuća Nasihe Kapidžić Hadžić), historijska građevina,
* Kul mahalsko mezarje, groblјanska cjelina,
* Kuća Zehre Bahtijarević, historijska građevina,
* Manastir Gomionica, graditeljska cjelina,
* Narodno pozorište Republike Srpske, historijski spomenik,
* Nekropola sa stećcima u zaseoku Moconje (u Gornjem Šljivnu) i Pravoslavno groblje na Stražbenici, naselje Šljivno na Dobrinji, historijsko područje,
* Obiteljska kuća Đumišića, historijska građevina,
* Palata banskog dvora historijska građevina,
* Potočka (Hadži Perviz) džamija, mjesto i ostaci graditeljske cjeline,
* Sahat kula, područje i ostaci historijske građevine,
* Sokolski dom, (historijski spomenik),
* Kompleks spomenika palim Krajišnicima na Šehitlucima - Banj brdu, graditeljska cjelina,
* Spomenik Petru Kočiću,
* Stara željeznička stanica (Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske), historijska građevina,
* Tvrđava Kastel, historijsko područje,
* Umjetnička zbirka Draginje i Voje Terzić, pokretno dobro
* Ulice Kralja Petra I Karađorđevića i Mladena Stojanovića, ambijentalna cjelina
* Vila Emericha Pascola, historijska građevina
* Šeranića kuća u Banjoj Luci, (historijski spomenik).
* Zbirka rukopisa Ferhat-pašine biblioteke, pokretno dobro

## Reference
# Sedra

Nakupine sedre izranjaju iz jezera.
**Sedra** ili **bigar** je sedimentna stijena i pripada grupi karbonatnih stijena. Nastaje oko hladnih izvora. Karakteristačna je zbog šupljikavosti.

Sedra je monomineralna stijena, što znači da je izgrađena od samo jednog minerala - kalcita. Struktura je kriptokristalasta, dok je tekstura šupljikava. Kada je kompaktna i trakaste građe, naziva se travertin.

Nastaje oko hladnih izvora, izlučivanjem kalcijevog karbonata iz zasićene vodene otopine kalcijevog hidrogenkarbonata. To se događa na mjestima gdje vodeni tok gubi kinetičku energiju ili zbog neke prepreke (vodeno bilje) ili zbog smanjenja nagiba. Šupljikava tekstura javlja se zbog toga što se kalcit taloži oko biljaka, a nakon njihovog izumiranja zaostaju šupljine.

Prema mjestu postanka, sedra može biti:

* jezerska,
* riječna,
* izvorska.

## Najpoznatija nalazišta sedre

* Nacionalni park Plitvička jezera
* Jezero Pyramid , Nevada, SAD
* Jezero Mono, Kalifornija, SAD
* Trona Pinnacles, Kalifornija, SAD
* North Dock Tufa, Ujedinjeno Kraljevstvo
* Ashtarak, Armenija
# Portal

*Za ostale upotrebe, pogledajte Web portal.*
**Portal** trogirske katedrale, djelo majstora Radovana iz 1240.
**Portal(njem.* *Portal* ← *srlat.* *portale* = vrata) u arhitekturi označava posebno naglašen ulaz, dekoracije oko vrata, ili konstrukciju samog ulaza.

U Egiptu je portal hramova bivao okružen pilonima; u Mezopotamiji su portali bili lučni ("Ištarine dveri" na Babilonskim zidinama); u Helenskoj umjetnosti dobivaju zabatni trokut iznad gornje grede ("Lavlja vrata" u Mikeni) što razvijaju Grci u pročelju klasičnog hrama; Rimljani koriste etrurske lučne portale gradskih zidina da razviju svoje portale koji će uvelike utjecati na razvoj portala u romaničkim i gotičkim crkvenim portalima.

## Poveznice

* Konstrukcije
* Romanička arhitektura
* Gotička arhitektura
# Bifora

Primjer bifore na zvoniku Krčke katedrale
**Bifora** (od talijanskog: *Bifora*) je tip prozorskog otvora.

To je prozorski otvor okomito podijeljen u dva jednaka dijela. Uobičajeno je razdvojen s jednim stupom ili pilonom (ili na neki drugi način). Iznad stupa su dolazi Arkada s dva luka. Ponekad su unutar tih lukova bili kojekakvi dekorativni elementi, djeteline s tri ili četiri lista.

Bifore se u arhitekturi pojavljuju u 12. stoljeću prvo u armenskoj arhitekturi, potom u islamskoj arhitekturi. Od pojave romanike počinje njihova masovna upotreba u graditeljstvu.

Gotika je obožavala uske elegantne bifore, na svojim katedralama, ali su se zadržale i u renesansi. Nakon toga bifore izlaze iz mode, ali se vraćaju u 19. stoljeću, za vrijeme historicizma i ponovnog otkrića starih stilova (gotike i romanike)

Ovaj tip prozorskog okvira puno se koristio kod izgradne tornjeva. Niži tornjevi zvonika, uobičajeno bi imali bifore jer se na taj način olakšavala masa tornja, i on je na taj način bio lakši, te se tako moglo doseći veće visine.

Gotičke bifore na zvoniku Trogirske katedrale sv. Lovre
## Povezano

* Monofora
* Trifora
* Kvadrifora
# Secesija

**Secesija** može označavati:

* otcjepljenje neke organizacije, društvene grupe ili političkog entiteta od većeg, odnosno matičnog entiteta;
	+ secesija plebejaca u ranoj Rimskoj Republici;
* secesija, umjetnički pravac karakteristična za Belle epoque, poznat i pod nazivom Art Nouveau