Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dermatologija

**Dermatologija**je nauka o koži. Ona je jedinstvena specijalnost koja obuhvata medicinske i hirurške aspecte. Dermatolog se stara o bolestima u najširem smislu reči, kao i o nekim kozmetičkim problemima kože, kose, i noktiju.

## Dermatologija

Dermatologija proučava:

* Mikroskopsku građu kože i vidljivih sluznica,
* Makroskopsku građu kože i vidljivih sluznica,
* Funkcije kože,
* Oboljenja kože,
* Lečenje oboljenja kože.

## Venerologija

Venerologija je nauka o polnim bolestima. Venerologija proučava:

* Bolesti koje se prenose polnim putem, (engleski: *sexually transmited diseases*, STD),
* Lečenje STD,
* Epidemiologiju STD.

## Dermatovenerologija

Dermatovenerologija je povezana sa mnogim drugim granama medicine, i to:

* Onihologijom (naukom o nokatima),
* Trihologijom (naukom o dlaci),
* Mikologijom (naukom o gljivicama),
* Bakteriologijom (naukom o parazitima),
* Virusologijom (naukom o virusima),
* Genetikom (naukom o nasleđivanju),
* Embriologijom
* Internom medicinom,
* Hirurgijom,
* Imunologijom,
* Psihijatrijom.

## Kozmetologija

Uz dermatovenerologiju, kao posebna granu medicine, izučava se medicinska kozmetologija, nauka koja se bavi negom i ulepšavanjem zdrave kože.

U skoro svim sredinama postoji rezervisanost prema obolelima kože, naročito STD bolestima. Međutim, prema obolelima od kožnih ili polnih bolesti treba se odnositi kao i prema svim drugim bolesnicma. Zbog toga je potrebno aktivno organizovati zdravstveno – prosvetni rad u svim sredinama, i tako ukazivati na ovaj problem.

Ovo se naročito odnosi na STD, gde se često ne može prekinuti lanac zaraze, zbog toga što oboleli svesno prikrivaju postojanje zaraze i / ili identitet partnera. Pravovremeno lečenje je važno u suzbijanju same bolesti, kao i zbog mogućih kasnijih komplikacija.

### Kozmetički tehničar

Za kozmetičkog tehničara je neophodno da poznaje osnovne kožne bolesti, njihovu kliničku sliku i način lečenja. Naročita pažnju treba se posvećuje izučavanju oboljenja kože lica. Osim kožnih oboljenja lokalizovanih na licu, važno je poznavanje i kožnih bolesti koje se mogu direktnim ili indirektnim kontaktom prenositi (gljivična oboljenja, šuga, vašljivost, STD). Posledica nepoznavanja ovih bolesti jeste njihovo širenje direktnim kontaktom ili preko materijala sa kojim se u kozmetičkom, pedikirskom ili frizerskom poslu radi.

Postoje kožna oboljenja kod kojih se nijedan kozmetički tretman ne sme vršiti, i koja leči isključivo lekar specijalista.

## Medicinska kozmetologija

U medicinskoj kozmetologiji, novoj naučnoj disciplini, proučavaju se problemi nege i ulepšavanja zdrave kože i estetskog popravljanja nekih kožnih mana.

Razvoj medicinske kozmetologije je uslovljen razvojem:

* Hemijske i farmaceutske industrije,
* Dermatologije i
* Plastične hirurgije.

## Literatura
# Stomatologija

Stomatolog operira pacijenta
**Stomatologija** je nauka koja se bavi suzbijanjem, prepoznavanjem i otklanjanjem svih bolesti zuba-, usta- i vilice.

Podela:

* Profilaksa (profilaktičko zubarstvo)
* Konzervativna stomatologija (Održavanje zuba, plombiranje...)
* Paradontologija (Održavanje i lečenje potpornog aparata zuba)
* Endodoncija (lečenje pulpe zuba i mekog zubnog tkiva)
* Protetika (nadoknađivanje zuba i tkiva)
* Maksilo-facijalna hirurgija
* Implantologija
* Dečija stomatologija
* Ortopedija vilice
* Psihosomatika

*pogledaj:*

* PubMed
* Studiranje stomatologije
* Zubar
* Bolesti:
	+ Karijes
	+ Paradontoza

## Literatura

* *Forensische Zahnmedizin* von Klaus Rötzscher, BoD 2005, ISBN 3-8334-0372-1
* "The World Oral Health Report 2003", WHO, Geneva, 2003.

## Linkovi

*  Arhivirano 2006-02-08 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2005-04-09 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2005-03-10 na Wayback Machine-u
* Informativni portal o stomatologiji
* Stomatoloska ordinacija
* Cenovnik stomatoloških usluga
# Laserski printer

Moderni laserski printer marke Apple
Laserski printer je veoma precizni printer koji radi na principu laserskih zraka, u mogućnosti je da štampa i tekst i grafiku. Laserski printeri su nekad bili prilično skupi, danas se prodaju po prihvatljivoj cijeni iako je ona još uvijek viša od tintnih pisača, dok je potrošni materijal dugovječan ali i skup. Laserski printeri su savršeni za tekst, kao i za grafiku ako se radi o printerima u boji koji su inaće skuplji. Veoma su brzi i imaju veliku preciznost štampanja, posebno ako se radi o tekstu.

Većina današnjih laserskih printera može štampati crno bijeli tekst i grafiku, iako postoje i laserski printeri u boji.
# Azerbejdžanski manat

|  |
| --- |
| Deo serija članaka o **Azerbejdžanu** Azərbaycan |
|   |
| **Kultura** Azerski jezik

 |
| **Sport** Azerbejdžan na Olimpijskim igrama

 |
| **Istorija** |
| **Politika** Predsednik Azerbejdžana

 |
| **Državni simboli** Grb • Zastava • Himna

 |
| **Geografija Azerbejdžana** |
| **Demografija** Azeri • Azerbejdžanska dijaspora

 |
| **Privreda** Azerbejdžanski manat

 |
| **Administrativne Azerbejdžana** Lista gradova

 |
| * p
* r
* u
 |

**Manat** (azerbejdžanski: *Azərbaycan Manatı*) je azerbejdžanska valuta koja važi na celoj teritoriji osim u Nagorno-Karabahu. Deli se na 100 đapika (*qəpik*). Međunarodni kod manata je AZN a lokalni su m, man. ili man. Ime je nastalo od ruske reči "moneta" (novac).

Manat izdaje Narodna banka Azerbejdžana. Inflacija u 2025. je iznosila 8.25%.

Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 1, 5, 10, 20, 50, 100, 200 i 500 manata a kovani novac u apoenima od 1, 3, 5, 10, 20 i 50 đapika.

Azerbejdžan je između 1919. i 1923. izdavao dvojezičnu valutu manat-rublja. Manat je zamenio transkavkasku rublju. Važio je u Demokratskoj Republici Azerbejdžan i kasnije u ASSR (Azebejdžanskoj Sovjetskoj Socijalističkoj Republici).

Manat je ponovo uveden nakon sticanja nezavisnosti 1992. godine.

Treći manat je zamenio drugi 1. januara 2006. po kursu 5.000 starih manata za 1 novi.

## Povezano

* Spisak valuta

## Vanjske veze

* Narodna banka Azerbejdžana Arhivirano 2013-06-18 na Wayback Machine-u
* Azerbejdžanski manat (Novčanice) (`de`) (`en`) (`fr`)
# Bjeloruska rublja

Novčanica od 50000 rubalja
**Beloruska rublja** (bjeloruski: belaruskі rubelь) je zvanična valuta u Belorusiji. Simbol za belorusku rublju je »Br« a kod *BYR*. Jednu rublju čini 100 kapejki.

Nakon raspada SSSR-a u Belorusiji je privremeno uveden sistem bonova kako bi se zamenio sovjetski novac. Prva Beloruska rublja je uvedena 1992. godine i imala je vrednost od 10 sovjetskih rubalja. Nova beloruska rublja koja je i danas u opticaju je uvedena 2000. u vrednosti od 1000 starih za 1 novu.

Godišnja inflacija rublje je 10,3% u 2005. Novac izdaje Narodna Banka Republike Belorusije.

Rublja se izdaje isključivo u papirnim novčanicama. Apoeni novčanica su 10, 20, 50, 100, 500, 1000, 5000, 10 000, 20 000, 50 000 i 100 000 rubalja. Danas se retko sreću novčanice od 1 i 5 rubalja. Kopejke se više ne izdaju ni u jednom obliku.

Od momenta dolaska na vlast Aleksandar Lukašenko je veliki zagovornik zajedničke valute Belorusije i Rusije. Planirano je da Belorusija prvo pređe na rusku rublju tokom 2003. kako bi tokom 2007. ili 2008. bila uvedena nova zajednička valuta, međutim ovaj plan nikada nije ostvaren i njegova budućnost je neizvesna, dok je sama beloruska rublja devalvirala 56 % 24.5.2011. godine [1]

## Povezano

* Spisak valuta

## Vanjske veze

* Narodna Banka Belorusije
# Gruzijski lari

| gruzijski lari |
| --- |
| ISO 4217 |
| Kod | GEL |
| Denominacije |
| Novčanice | 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100 lari |
| Kovanice | 1, 2, 5, 10, 20, 50 tetri, 1, 2 lari. |
| Demografija |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | National Bank of Georgia |
| Vrijednost |
| Inflacija | 8.2% |
|  Izvor | The World Factbook, 2005. |

**Lari** (gruzijski: *ლარი*) je zvanična valuta Gruzije. Jedan lari se sastoji iz 100 tetrija. Reč *lari* je stara gruzijska reč za zalihe ili vlasništvo dok je tetri gruzijska reč za novac iz 13. veka.

Ranije valute korišćene u Gruziji su maneti i abazi.

Gruzija je 1993. zamenila rublju ekvivalentnim lari bonovima. Valuta se štampala samo u obliku novčanica, nije imala podjedinice i pretrpela je hiperinflaciju. Postojale su novčanice od 1 do milion larija kao i neuobičajene novčanice od 3, 3.000, 30.000 i 150.000 larija.

Vlada Eduarda Ševardnadzea u oktobru 1995. ukida bonove i uvela novu valutu - lari. Od tada je valuta stabilna.

Lari nije u upotrebi u Abhaziji i Južnoj Osetiji, regionima sa separatističim težnjama.

Lari izdaje Narodna banka Gruzije.

## Apoeni

### Kovani novac

Osim kovanih tetrija postoje i novčići u vrednosti od 1 i 2 larija.

### Novčanice

1 lari - slikar Niko Pirosmanašvili

2 lari - kompozitor Zaharije Palijašvili

5 larija - istoričar Ivane Javahišvili

10 larija - pesnik Akaki Cereteli

20 larijaa - državnik i pisac, otac nacije Ilija Čavčavadze

50 larija - kraljica Tamara

100 larija - pesnik Šota Rustaveli

200 larija (*predlog, još nije u opticaju*) - antisovjetski vođa Kakuca Čolokašvili

500 larija (*samo u bezgotovinskim transakcijama*) - kralj David IV Graditelj

## Povezano

* Spisak valuta
# Ruska rublja

| Ruska rublja |
| --- |
| российский рубль |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| 100 rubalja sa prikazom Boljšoj Teatra | Kovanica : 1 rubalj |

 |
| ISO 4217 |
| Kod | RUB |
| Denominacije |
| Novčanice | 5, 10, 50, 100, 500, 1000, 5000 rubalja |
| Kovanice | 1, 5, 10, 50 kopeks, 1, 2, 5 rubalj |
| Demografija |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Банк России |
| Kovnica | Goznak (Гознак) |
| Vrijednost |
| Inflacija | 12.7 % |
|  Izvor | The World Factbook 2005. |

**Rublja** (ruski: *рубль*; simbol: **₽**) je nacionalna valuta Ruske Federacije a ranije i Ruskog Carstva i Sovjetskog Saveza. Rublja se deli na 100 kopejki. Sadašnji međunarodni kod valute je **RUB** (ranije RUR). Ruska rublja se koristi osim u Rusiji i u separatističkim regionima, Abhaziji i Južnoj Osetiji.

Rublje izdaje Banka Rusije. Inflacija u 2005. je iznosila 12.7%.

Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 5, 10, 50, 100, 500, 1000 i 5000 rubalja a kovani novac u apoenima od 1, 5, 10 i 50 kopejki kao i 1, 2 i 5 rubalja.

## Etimologija i istorija

Po svemu sudeći drevna reč *рубль* znači "zakivak". Prema legendi, veliki knez, je 1071, poslao jednog čoveka pod imenom Jan Višatić, u grad Beloozero kako bi istrebio magove. Jednog od njih ubio je zakivkom. Rublja kao reč za novčanu jedinicu potiče od glagola *rubiti* tj. *seći*. U 13. veku u Novgorodu reč *rubalj* označava jedan od delova napola isečene grivne (komad srebra od 200 grama). Rublja se od 1897. vrednosno vezuje za zlato. U Sovjetskom Savezu valuta se takođe zvala *rublja* i bila je vezana za zlato ali je promena rublji u zlato bila nemoguća. Danas rublja nema definisanu vrednost u zlatu. Rublja je devalvirana 1998. i od tada je relativno stabilna.

## Povezano

* Spisak valuta

## Vanjske veze

* Banka Rusije
# Pridnjestrovska rublja

**Pridnjestarska rublja** je valuta koja se koristi u Pridnjestrovlju, separatističkoj oblasti Moldavije. S obzirom da Pridnjestrovlje nije međunarodno priznata država, ni njena valuta nema međunarodni kod niti se može koristiti izvan Pridnjestrovlja. Lokalna skraćenica je ‘*r.*’. Jedna rublja se deli na 100 kopejki.

Novac izdaje Pridnjestarska republička banka. Inflacija u 2005. je iznosila 10.83%

Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 50, 100, 200 i 500 rubalja a kovani novac u apoenima od 1, 5, 10, 25 i 50 kopejki.

Prvi put je uvedena 1994. Uglavnom se sastojala od pečatiranih sovjetskih i ruskih novčanica. U avgustu 1994. uvedena je druga rublja koja je usled hiperinflacije brzo izgubila vrednost. Nova rublja je uvedena 2000. godine u vrednosti od milion starih rubalja.

## Povezano

* Spisak valuta

## Vanjske veze

* Pridnjestarska republička banka
# Ukrajinska grivnja

Poseban simbol za grivnju
**Grivnja** (ukrajinski: *гривня*, IPA: [ˈɦrɪu̯nʲɑ]; simbol: **₴**) je zvanična valuta Ukrajine. Uvedena je 2. septembra 1996 kada je zamenila ukrajinski kabarovanec (ukrajinski: *карбованець*). Kabarovanec je ranije bio valuta nezavisne Ukrajine pre i tokom Drugog svetskog rata. Jedna grivnja se deli na 100 **kopijki** (ukrajinski: *копійка*). Međunarodni kod je **UAH**.

Grivnje izdaje Narodna Banka Ukrajine. Inflacija tokom 2005. je iznosila 13.5%.

Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 i 500 grivnji a kovani novac u apoenima od 1, 2, 5, 10, 25 i 50 kopijki i 1 grivnje.

Ime potiče najverovatnije od reči za grivu.

## Povezano

* Spisak valuta

## Vanjske veze

* Narodna Banka Ukrajine
# Konvertibilna marka

| Konvertibilna marka |
| --- |
| конвертибилна марка |
| ISO 4217 |
| Kod | BAM |
| Denominacije |
| Novčanice | 1, 5, 10, 20, 50, 100, 200 maraka |
| Kovanice | 5, 10, 20, 50 feninga, 1, 2, 5 maraka |
| Demografija |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Centralna banka Bosne i Hercegovine |
| Vrijednost |
| Inflacija | 1.4 % |
|  Izvor | The World Factbook 2005. |

**Konvertibilna marka** (**KM**; srp. *конвертибилна марка, КМ*) je zakonito sredstvo plaćanja u Bosni i Hercegovini od 1998. godine kada je zamijenila bosanskohercegovački dinar. Jure Pelivan, prvi predsjednik vlade Bosne i Hercegovine, pa potom vice guverner a onda i guverner Narodne banke Bosne i Hercegovine gdje je sudjelovao na uvođenju konvertibilne marke. Međunarodna oznaka za KM je **BAM**. Prilikom uvođenja KM, odlukom currency boarda Centralne Banke Bosne i Hercegovine svaka novčanica je bila vezana za njemačku marku, a sada je vezana za euro. Svaka izdana novčanica ima novčano pokriće u eurima. Fiksni tečaj KM je:

 1 KM = 0,51129 € ili

 1 € = 1.95583 KM

1 marka sastoji se od 100 feninga.

## Novčanice

Novčanice su izdane u apoenima od 50 feninga (više nije u optjecaju) do 200 maraka. Za područje Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske likovi na novčanicama su različiti, ali je dizajn isti. Zanimljivo je to što novčanica od 1 KM u verziji za Republiku Srpsku nikad nije puštena u promet zbog tiskarske greške.

| Vrijednost | razmjer | Boja | Lice | puštanje u opticaj
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Federacija Bosne i Hercegovine | Republika Srpska
 |
| 50 feninga | 120 x 60 mm | zelen | Skender Kulenović | Branko Ćopić | 22. jun 1998.
 |
| 1 marka | 120 x 60 mm | zelen | Ivan Franjo Jukić | Ivo Andrić
 |
| 5 maraka | 122 x 62 mm | ljubičast | Meša Selimović
 |
| 10 maraka | 130 x 65 mm | narančast | Mehmedalija Mak Dizdar | Aleksa Šantić
 |
| 20 maraka | 138 x 68 mm | smeđ | Antun Branko Šimić | Filip Višnjić | 27. jul 1998.
 |
| 50 maraka | 146 x 71 mm | smeđ | Musa Ćazim Ćatić | Jovan Dučić
 |
| 100 maraka | 154 x 74 mm | smeđ | Nikola Šop | Petar Kočić
 |
| 200 maraka | 156 x 76 mm | plav | Ivo Andrić | 15. maj 2002.
 |

## Kovanice

Kovanice su izdane u sljedećim apoenima:

* 5 konvertibilnih feninga (od 2006.)
* 10 konvertibilnih feninga
* 20 konvertibilnih feninga
* 50 konvertibilnih feninga
* 1 konvertibilna marka
* 2 konvertibilne marke
* 5 konvertibilnih maraka (od 2006.)

Pogledaj još: spisak valuta
# Makedonski denar

*Za ostale upotrebe, pogledajte Denar (razvrstavanje).*

| Makedonski denar |
| --- |
| Македонски денар |
| ISO 4217 |
| Kod | MKD |
| Denominacije |
| Novčanice | 10, 50, 100, 500, 1000, 5000 dinara |
| Kovanice | 50 deni, 1, 2, 5 dinara |
| Demografija |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Народна банка на Република Македонија |
| Vrijednost |
| Inflacija | 0 % |
|  Izvor | The World Factbook 2005. |

**Makedonski denar** je službena valuta Republike Makedonije. Uveden je 26. travnja 1992 i tada je bio ekvivalent jugoslavenskom dinaru iz 1990. godine. U svibnju 1993. u promet je puštena nova verzija **denara** koji je vrijedio kao 100 starih denara.

Pogledaj još:
spisak valuta
# Srpski dinar

| Srpski dinar |
| --- |
| српски динар |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Novčanica od 500 srpskih dinara | Kovanica od 20 dinara |

 |
| ISO 4217 |
| Kod | RSD |
| Denominacije |
| Novčanice | 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000, 5000 dinara |
| Kovanice | 1, 2, 5, 10, 20 dinara |
| Demografija |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Narodna banka Srbije Народна банка Србије |
| Kovnica | Zavod za izdavanje novčanica i kovanog novca - Topčider |
| Vrijednost |
| Inflacija | 6.6 % |
|  Izvor | Republički zavod za statistiku 2006. |

Novčanica od tisuću srpskih dinara
**Srpski dinar** je valuta Republike Srbije. Dinar je korišćen kao valuta Kneževine, te Kraljevine Srbije od 1868. do 1918. godine, kada je zamenjen valutom Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca. Autonomna pokrajina Kosovo i Metohija od 1999. godine koristi njemačku marku, te od 2002. euro kao zvaničnu valutu.

Međunarodni ISO 4217 kod za dinar je RSD, trocifrena oznaka 941, dok se u Srbiji kao skraćenica koristi din/дин.

Dinar izdaje Narodna banka Srbije, čiji su prioriteti stabilnost cena, te održanje ukupne financijske stabilnosti.

Pogledaj još:
spisak valuta
# Turska lira

Nova turska lira - banknote i kovanice
**Nova turska lira** (turski: *Yeni Türk lirası*) od 1. januara 2005. godine zvanična valuta Republike Turske i Turske republike Severni Kipar.

## Historija

Nakon perioda veoma visoke inflacije koja je konstantno bila prisutna od 1970. godine, a naročito izražene od 1990. godine, uz pomoć Svetske banke i MMF-a Turska je uspela da izvrši korekciju kursa, promovišući novu valutu umesto ,sada već stare, turske lire.

U trenutku kada je inflacija započela, 1 američki dolar vredeo je 9 turskih lira, da bi početkom 21. veka kurs iznosio čitavih 1.350.000 turskih lira.

1 nova turska lira (YTL/TRY) je ekvivalent 1.000.000 turskih lira (TL/TRL). 1 nova turska lira sastoji se od 100 kuruša.

Za razliku od turskih lira, nova valuta ima i novčanice u apoenima 50 i 100 novih lira tj. ekvivalent 50 i 100 miliona lira.

Do kraja 2005. godine predviđeno je da platežno sredstvo budu paralelno turska lira i nova turska lira.

## Kovanica

| vrijednost
 | težina
 | promjer
 | debljina
 | materijal
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 kuruş
 | 2.7 gr
 | 17 mm
 | 1.65 mm
 | Cu: 70%, Zn]: 30%
 |
| 5 kuruş
 | 2.95 gr
 | 17 mm
 | 1.7 mm
 | Cu: 65%, Ni: 18%, Zn: 17%
 |
| 10 kuruş
 | 3.85 gr
 | 19.25 mm
 | 1.7 mm
 | Cu: 65%, Ni: 18, Zn: 17%
 |
| 25 kuruş
 | 5.3 gr
 | 21.5 mm
 | 1.9 mm
 | Cu: 65%, Ni: 18%, Zn: 17%
 |
| 50 kuruş
 | 6,9 gr
 | 23.85 mm
 | 1.95 mm
 | vanjski: Cu: 81%, Ni: 4%, Zn: 15% unutarnji sloj: Cu: 75%, Ni: 15%, Zn: 10%
 |
| 1 lira
 | 8,3 gr
 | 26.15 mm
 | 1.95 mm
 | vanjski sloj: Cu: 75%, Ni: 15%, Zn: 10% unutarnji sloj: Cu: 81%, Ni 4%, Zn: 15%
 |

## Povezano

* spisak valuta
* Osmanska lira
# Farska kruna

*Vidi takođe: Kruna (razvrstavanje)*
**Kruna** je valuta u upotrebi na Farskim Ostrvima. Krune izdaje Danska Narodna banka i nisu nezavisna valuta. Farska kruna je zapravo danska kruna sa prirodnim motivima Farskih Ostrva na novčanicama koje se izdaju u apoenima od 50, 100, 200, 500 i 1.000 kruna. Kovanice u upotrebi danski kao i na Grenlandu. Godišnja inflacija u 2005. je iznosila 5.1%.

S obzirom na to da nije nezavisna valuta, nema ni međunarodni kod. Kod danske krune je DKK.

## Povezano

* Kruna
* spisak valuta

## Vanjske veze

* Narodna banka Danske
# Gibraltarska funta

**Gibraltarska funta** je valuta koju izdaje vlada Gibraltara. To je zapravo oblik Britanske funte. Novčanice imaju sopstveni dizajn a poput škotske funte nije sredstvo plaćanja u Engleskoj ali se može zameniti po kursu 0.92:1.
# Guernseyska funta

**Gernzijska funta** (engleski: *Guernsey pound*) je valuta koja se koristi na Gernziju. Ova valuta nije nezavisna već je, slično škotskoj funti, samo lokalni oblik britanske funte. Paritet sa britanskom funtom je 1:1. S obzirom na to da nije nezavisna valuta, nema ni međunarodni kod ali se može koristiti GGP.

Gernzijsku funtu izdaje državna blagajna (*Treasury and Resources Department*). Godišnja inflacija je iznosila 4.9% u 2005.

Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 1, 5, 10, 20 i 50 funti a kovani novac u apoenima od 1, 2, 5, 10, 20 i 50 penija kao i 1 i 2 funte.

Zvanično je sredstvo plaćanja isključivo na Gernziju ali se može koristiti i na Džerziju.
# Islandska kruna

*Vidi takođe: Kruna (razvrstavanje)*

| Islandska kruna |
| --- |
| íslensk króna |
| ISO 4217 |
| Kod | ISK |
| Denominacije |
| Novčanice | 500, 1000, 2000, 5000 kruna |
| Kovanice | 1, 5, 10, 50, 100 kruna |
| Demografija |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Seðlabanki Íslands |
| Vrijednost |
| Inflacija | 7.6 % |
|  Izvor | Islandska središnja banka Rujan 2005 |

**Islandska kruna** je službena valuta Islanda. ISO 4217 kod za islandsku krunu je **ISK**.

Islandska kruna je potpuno konvertibilna valuta, ali spada u valute niskog značenja u svijetu. Središnja banka potpuno kontrolira sve poslove vezane uz valutu, a valuta je usko povezana i uvijek promjenjiva za US dolar, kanadski dolar te sve valute nordijskih zemalja (švedska kruna, norveška kruna, danska kruna) i Euro.

## Novčanice

| Novčanice islandske krune
 |
| --- |
| Apoen | Ličnost
 |
| 10 | Arngrímur Jónsson the Learned
 |
| 50 | Guðbrandur Þorláksson
 |
| 100 | Árni Magnússon
 |
| 500 | Jón Sigurðsson
 |
| 1000 | Brynjólfur Sveinsson
 |
| 2000 | Jóhannes Kjarval
 |
| 5000 | Ragnheiður Jónsdóttir
 |

## Kovanice

Slike kovanica islandske krune

## Vanjske veze

* Ron Wise's World Paper Money Homepage Arhivirano 2006-10-04 na Wayback Machine-u - Islandske novčanice
* Don's World galerija kovanica
* Vitaly Getmansky kovanice

| Trenutačni valutni tečaj za ISK |
| --- |
| Na Google Finance:
 | AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
 |
| Na Yahoo! Finance:
 | AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
 |
| Na XE:
 | AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
 |
| Na OANDA:
 | AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
 |
| Na fxtop.com:
 | AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
 |
# Jerseyjska funta

1/13 šilinga 1851, Jersey, kraljica Viktorija
**Džerzijska funta** je valuta i sredstvo plaćanja na Džerziju. Ova valuta nije nezavisna već je, slično Škotskoj funti, samo lokalni oblik britanske funte. Paritet sa britanskom funtom je 1:1. S obzirom na to da nije nezavisna valuta, nema ni međunarodni kod ali se može koristiti JEP.

Džerzijsku funtu izdaje državna blagajna (*Treasury and Resources Department*). Godišnja inflacija je iznosila 5.3% u 2005.

Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 1, 5, 10, 20 i 50 funti a kovani novac u apoenima od 1, 2, 5, 10, 20 i 50 penija kao i 1 i 2 funte.
# Manska funta

**Manska funta** je valuta i sredstvo plaćanja na Ostrvu Man. Ova valuta nije nezavisna već je, kao i u Škotskoj, samo lokalni oblik britanske funte. Paritet sa britanskom funtom je 1:1. S obzirom na to da nije nezavisna valuta, nema ni međunarodni kod ali se može koristiti oznaka IMP (*Isle of Man Pound*)

Mansku funtu izdaje ostrvska banka (*Isle of Man Treasury*). Godišnja inflacija je iznosila 3.6% u 2005.

Papirne novčanice se štampaju u apoenima od 1, 5, 10, 20 i 50 funti a kovani novac u apoenima od 1, 2, 5, 10, 20 i 50 penija kao i 1 i 2 funte.