Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Muzej moderne umjetnosti Jesús Soto

| Muzej moderne umjetnosti Jesús Soto
 |
| --- |
|  |
|  |
| Osnovan
 | 1973.
 |
| Lokacija
 |  Ciudad Bolívar, Venezuela
 |
| Tip muzeja
 | muzej umjetnina
 |
|  |
| Informacije o muzeju
 |

**Muzej moderne umjetnosti Jesús Soto** (španjolski: *Museo de Arte Moderno Jesús Soto*) je muzej moderne umjetnosti koji se nalazi u Ciudad Bolívaru u Venezueli. Službeno je otvoren 1973. godine, a njime upravlja istoimena fondacija. Muzej je nazvan u čast uglednog venezuelanskog umjetnika, Jesúsa Rafaela Sota, jednog od pionira op arta i kinetičke umjetnosti, koji je rođen u tom gradu.

Muzej je još 1970. godine dizajnirao ugledni arhitekt Carlos Raúl Villanueva, a radilo se o njegovom posljednjem velikom projektu; za prvog ravnatelja doveden je talijanski op artist Getulio Alviani. Za razliku od konvencionalnih galerija, mnogi eksponati u ovom muzeju spojeni su na struju kako bi se njihova kinetička priroda bolje realizirala. Izuzev Sotovih djela, u muzeju je predstavljeno još 130 međunarodnih umjetnika.
# Kinetička umjetnost

George Rickey, *Četiri kvadrata u kvadratu*, 1969.
**Kinetička umjetnost** je oblik umjetničkog izražavanja u kojemu je pokret glavni dio estetskog umjetničkog objekta, obično skulpture. Kako se često kinetički objekt mijenja stvarnim kretanjem (Carlos Cruz-Diez) ili stvara iluziju pokreta (Youri Messen-Jaschin), neki smatraju da je kinetička umjetnost utjelovljenje op arta.

Alexander Calder, *Akustični oblaci*, 1953., mobil koji se kreće propuhom u dvorani *Alua Magna*, Sveučilišni grad Caracasa, Venezuela
Kinetička umjetnost je bila popularna u 1950-ih i 1960-ih godina, a njezini predmoderni počeci leže u industrijskoj opremi pokreta *Arts and Crafts* i vodovodnim instalacijama baroka. U moderni započela je u kinetičkim svjetlima i pokretnim predmetima dadaista Marcela Duchampa i Mana Raya, te u konstruktivističkim djelima umjetnika kao što su: Vladimir Tatljin, Naum Gabo, Alexander Rodtschenko i László Moholy-Nagy.

Tehničke konstrukcije često su pokretane snagom prirodnog vjetra ili strujanja zraka (kao što je to slučaj sa Calderovim mobilima), vode, magnetizma, gravitacije ili učešćem promatrača. Međutim, koriste se i električni motori i ručni pogoni. Današnji umjetnici kinetičke umjetnosti često koriste najnoviju tehnologiju i kompjuterski upravljani predmeti više nisu rijetkost.

Nastavak kinetičke umjetnosti je **kibernetička umjetnost** u kojoj umjetničko djelo ovisi o vanjskim utjecajima, pogotovo manipulacijama nastalim ljudskim reakcijama (npr. Nicolas Schöffer i njegovi *Prostorno-dinamički tornjevi*).

## Predstavnici

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Glavni predstavnici: Yaacov Agam
* Pol Bury
* Alexander Calder
* Rebecca Horn
* George Rickey
* Jesús Rafael Soto
* Jean Tinguely

**Ostali predstavnici: David Ascalon
* Siegfried Cremer
* Carlos Cruz-Diez
* Gianni Colombo
* Hugo Demarco
* Milan Dobeš
 | * Bernward Frank
* Arthur Ganson
* Rolf Glasmeier
* Gerhard von Graevenitz
* Franz Gsellmann
* Günter Haese
* Jeppe Hein
* Michael Hischer
* Gernot Huber
* Theo Jansen
* Hans-Michael Kissel
* Gyula Kosice
* Piotr Kowalski
* Harry Kramer
* Julio Le Parc
* Gereon Lepper
 | * Kenneth Martin
* David Medalla
* Youri Messen-Jaschin
* Hans Walter Müller
* Christian Nienhaus
* Lev V. Nussberg
* Alejandro Otero
* Karl-Ludwig Schmaltz
* Hein Sinken
* Curt Stenvert
* Takis
* Paul Talman
* Christian Tobin
* Günter Tollmann
* Per Olof Ultvedt
* Hanns-Martin Wagner
 |

## Galerija

* Naum Gabo, *Kinetička konstrukcija (Uspravni val)*, 1919.-20.
* Alexander Calder, *Mobil*, žica drvo i metal, oko 1932., Tate Modern, London
* Jean Tinguely, *Fontana muzeja Tinguely*, Basel

## Reference

## Vanjske veze

* Kinetic Art Organization (KAO) najveća svjetska organizacija kinetičkih umjetnika (`en`)
* *Kinetik im Kunstmuseum Gelsenkirchen*, najopsežnija kolekcija kinetičke umjetnosti od 1960-ih godina (`de`)
# Grosuplje (općina)

| Općina Grosuplje Občina Grosuplje |
| --- |
| Pozicija Općine Grosuplje na karti SlovenijePozicija Općine Grosuplje na karti Slovenije |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Slovenija
 |
| **Pokrajina** | Štajerska
 |
| **Statistička regija** | Centralna Slovenija
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Župan** | Janez Lesjak
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 133.8 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2013.)
 |
|  - **Područje utjecaja** | 19.719
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 147.4 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Službene stranice** www.grosuplje
 |

**Općina Grosuplje** (slovenski: *Občina Grosuplje*) je jedna od **212** slovenskih općina od 19.719 stanovnika, administrativni centar općine je istoimeni grad Grosuplje.

## Geografija

Općina Grosuplje leži na sredini Slovenije, nešto južnije od Ljubljane na površini od 133.8 km²..

## Naselja Općine Grosuplje

Bičje, Blečji Vrh, Brezje pri Grosupljem, Brvace, Cerovo, Cikava, Čušperk, Dobje, Dole pri Polici, Dolenja vas pri Polici, Gabrje pri Ilovi Gori, Gajniče, Gatina, Gorenja vas pri Polici, Gornji Rogatec, Gradišče, **Grosuplje**, Hrastje pri Grosupljem, Huda Polica, Kožljevec, Lobček, Luče, Mala Ilova Gora, Mala Loka pri Višnji Gori, Mala Račna, Mala Stara vas, Mala vas pri Grosupljem, Male Lipljene, Mali Konec, Mali Vrh pri Šmarju, Malo Mlačevo, Medvedica, Paradišče, Pece, Peč, Plešivica pri Žalni, Podgorica pri Podtaboru, Podgorica pri Šmarju, Polica, Ponova vas, Praproče pri Grosupljem, Predole, Rožnik, Sela pri Šmarju, Spodnja Slivnica, Spodnje Blato, Spodnje Duplice, Sv. Jurij, Škocjan, Šmarje-Sap, Tlake, Troščine, Udje, Velika Ilova Gora, Velika Loka, Velika Račna, Velika Stara vas, Velike Lipljene, Veliki Vrh pri Šmarju, Veliko Mlačevo, Vino, Vrbičje, Zagradec pri Grosupljem, Zgornja Slivnica, Zgornje Duplice, Žalna, Železnica

## Reference

## Vanjske veze

* Općine Grosuplje Arhivirano 2021-01-20 na Wayback Machine-u (`sl`)
# Enologija

**Enologija** (grč. οινος „vino“, λογος „riječ, govor“) znanost je o kultiviranju vinove loze, proizvodnje i čuvanja vina.

Enologija je istraživanje vina i njihove izrade od trenutka sadnje grožđa do arhiviranja vina. Sličan izraz enologu je "enofil", to je osoba koja je posvećena najviše procesu izrade vina. Vještina izrade vina seže još u doba starih Grka i do danas nije mnogo promijenjena, dok su najveće promjene došle su u smislu osuvremenjivanja tehnologije.
# Neogen

**Neogenski period** je jedinica geološkog vremena koja se sastoji od miocenske, pliocenske, pleistocenske i holocenske epohe. Neogenski period slijedi paleogenski period.

U prošlosti su se izrazi *neogenski sistem* i *sistem gornjeg tercijara* koristili kako bi opisali današnji *neogenski period*. U to doba je neogen završavao s početkom kvartara, tj. na pliocensko-pleistocenskoj međi.

Danas, međutim, postoji pokret među geolozima (posebno morskim geolozima specijaliziranim za neogen) da se sadašnji geološki period (kvartar) uključi u neogen, dok ostali (posebno oni specijalizirani za geologiju kopna) inzistiraju da kvartar bude posebni period zbog drukčijih nalaza. Ponešto zbunjujuća terminologija i neslaganje geologa o tome gdje treba povući hijerarhijsku među je posljedica sve finijeg granulariteta kako se nalazi približavaju sadašnjosti, i zahvaljujući tome što mlađi sedimentarni nalazi obično predstavljaju daleko veći izvor podataka od onih starijih te ukazuju na daleko veći broj oblika okoline. Dijeleći kenozojsku eru na tri (ili dva) perioda (paleogen, neogen, kvartar) umjesto sedam epoha, periode je nešto lakše usporediti s trajanjem perioda u mezozojskoj i paleozojskoj eri.

Neogen pokriva otprilike 26 miliona godina. Za vrijeme neogena su sisavci
i ptice prilično evoluirali. Većina oblika je ostala relativno nepromijenjena. Dogodilo se nešto kontinentalnog pomaka, od kojih je najvažniji događaj bilo spajanje Sjeverne s Južnom Amerikom u kasnom pliocenu. Klima je nešto zahladila za vrijeme neogena, što je kulminiralo s kontinentalnim glacijacijama u slijedećoj kvartarnoj eri, koja je vidjela začetak genusa čovjeka.

| Kenozojska era
 |
| --- |
| Paleogen
 | Neogen
 |

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |

## Galerija

* *Cladocora*
* Čeljusti *Megalodona*
* *Cetotherium*
* *Kentriodon*
* *Phorusrhacos*
* *Purussaurus*
* *Dromornis*
* *Dinotherium*
* *Teleoceras*
* *Osbornoceros*
* *Syndyoceras*
* *Thylacosmilus*
* *Amphicyon*
* *Australopithecus*
* *Paraphysornis brasiliensis*
# Međunarodna komisija za stratigrafiju

**Međunarodna komisija za stratigrafiju** je naučna organizacija koja se bavi stratigrafijom na globalnoj razini. Predstavlja najveće naučno tijelo unutar Međunarodne unije geoloških nauka. Jedan od njenih zadataka je ustanoviti standardnu i globalnu geološku kronologiju, odnosno ohrabriti međunarodni dijalog među paleontolozima po tom pitanju.
# Međunarodna unija geoloških nauka

**Međunarodna unija geoloških nauka** (engleski: *International Union of Geological Sciences*, IUGS) je stvorena godine 1961. i predstavlja naučnu uniju, odnosno članicu Međunarodnog savjeta za nauku (ICSU), koga priznaje kao koordinacijsko tijelo međunarodnih naučnih organizacija.

## Vanjske veze

* International Union of Geological Sciences Website
# Veliko slano jezero

| Veliko slano jezero  |
| --- |
| Veliko slano jezero snimljeno sa Međunarodne svemirske stanice 2003. |
| Lokacija |
| Države |  Sjedinjene Američke Države |
| Koordinate | ﻿ / ﻿ |
| Hidrografija |
| Površina | 4.400 km² |
| Aps. visina | 1.279 m |
| Dužina | 120 km |
| Širina | 45 km |
| Dubina   – srednja | 10 m 4,3 m |
| Karta |
|  |
|  |

**Veliko slano jezero** (engleski: *Great Salt Lake‎*) je slano jezero u Sjedinjenim Američkim Državama. Nalazi se na severu američke savezne države Juta. To je najveće slano jezero na zapadnoj hemisferi. Prosečna površina mu je 4.400 km², ali ona jako varira jer je jezero plitko. Na primer, minimalna površina jezera od 2.460 km² zabeležena je 1963, dok je 1988. zabeležena maksimalna površina od 8.500 km².

Veliko slano jezero je ostatak praistorijskog jezera Bonevil. Jezero se nalazi na 1280 metara nadmorske visine. Dugo je oko 120 kilometara a široko 40 do 80. Prosečna dubina jezera je 4,3 metara, dok je najveća dubina 10 metara.

Po Velikom slanom jezeru je nazvan grad Solt Lejk Siti koji se nalazi na istočnoj obali. Na zapadu i jugozapadu od jezera prostire se Pustinja velikog slanog jezera.

Jezero nema otoke i ima tri veće pritoke: Džordan, Veber i Medveđa reka (engleski: *Bear River*). Sve tri reke se ulivaju u južni deo jezera, pa je stoga severni deo jezera znatno slaniji. Salinitet na jugu je oko 9 a na severu oko 25 procenata. Halofilne bakterije daju severnom delu jezera karakterističnu crvenu boju. Većinu rastvorene soli predstavlja kuhinjska so.

## Reference

## Literatura

 Eksterne slike|  map (FWS.gov) |
|  map (Friends of GSL |
|  map (MrHall.com) |
|  map (USGS.gov) |
|  daily surface level |
|  volume & area vs surface level |
|  photographic survey |
|  NASA images |
|  research images (Westminster edu) |
|  boating images (UTAH.com) |
|  gulls |

* Dale L. Morgan (1947). *The Great Salt Lake*. Salt Lake City: University of Utah Press. ISBN 0-87480-478-7
* W.R. Hassible and W.G. Keck (1993), *The Great Salt Lake.* U.S. Department of the Interior / U.S. Geological Survey, U.S. Government Printing Office: 1993 0 - 337-928 : QL 2
* Czerny, Peter G. (1976). *The great Great Salt Lake*. Provo, Utah: Brigham Young University Press. ISBN 0-8425-1073-7

## Vanjske veze

* „Najslanije jezero sveta“ – informacije o Velikom slanom jezeru (en.) Arhivirano 2019-05-25 na Wayback Machine-u
* Utah Division of Wildlife Resources Arhivirano 2014-07-01 na Wayback Machine-u
* Deseret News Arhivirano 2005-08-31 na Wayback Machine-u
* Monitoring the Weather over the Great Salt Lake. *University of Utah Department of Meteorology*.
* West Desert Pumping Project Arhivirano 2006-06-21 na Wayback Machine-u. *Utah Division of Water Resources*.
# Kalcit

| Kalcit |
| --- |
|  Dvolom u kristalu kalcita |
| Općenito |
| Kategorija | mineral |
| Kemijska formula | CaCO3 |
| Identifikacija |
| Boja | bezbojna, bijela, siva, žuta, crvenkasta, smeđkasta, zelena, plava |
| Kristalni sustav | trigonski (romboedrijski) heksagonski |
| Mohsova tvrdoća | 3 |
| Ogreb | bijel |
| Specifična težina | 2,72 |
| Gustoća | 2,6 - 2,8 |

**Kalcit** je vrsta vrlo raširenog minerala građenog od kalcijeva karbonata u obliku heksagonskih kristala. Na Mohsovoj skali nalazi pod brojem 3, što znači da je na toj skali treći najmekši mineral, odmah poslije gipsa i talka. Kemijska formula mu je **CaCO3**.

3D prikaz jedinične čelije kalcita
Nastaje kristalizacijom iz vodenih otopina u kristalima romboedrijske hemiedrije heksagonskog sustava i u kristalnim agregatima od kojih je najpoznatiji vapnenac (krečnjak).

Kalcit je bezbojan ili bijel. Ima odličnu kalavost smjerom plohe romboedra. Lijepi se kristali kalcita ponajviše nalaze u šupljinama rudnih žica i eruptivnih stijena.

## Literatura

1. Dr. Ljubiša Grlić, Mali kemijski leksikon, Naprijed, 2. izdanje, Zagreb, 1992., str. 94, ISBN 86-349-0292-7
2. Jugoslavenski leksikografski zavod, Enciklopedija leksikografskog zavoda - 3 (Heliodor-Lagerlöf), Zagreb, 1967., str. 364

## Reference

## Vanjske veze
# Alikvotni tonovi

**Alikvotni tonovi**, takođe nazvani i *parcijalnim tonovima* ili *harmonicima* su pojava uglavnom sluhom neprepoznatljivih tonova koji se formiraju nad glavnim izvedenim tonom. Njihov broj i jačina određuju „boju“ tona nad kojim se formiraju pri čemu je broj dominantan faktor. Frekvencije alikvotnih tonova se prema osnovnom tonu odnose kao 1:2:3:4:5:6:… do određene granične frekvencije. Ova granica kod nekih instrumenata iznosi:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Instrument
 | Horna
 | Flauta
 | Violina
 | Truba
 | Triangl
 |
| Granična frekvencija (kHz)
 | 1,5
 | 4
 | 8
 | 9
 | 16
 |

Ono što se da primetiti je da što je manji broj alikvotnih tonova (tj. što je granična frekvencija niža) to je zvuk instrumenta „mekši“ i obrnuto − što je alikvotnih tonova više, to je zvuk instrumenta oštriji. Na nekim instrumentima se, naročitim postupkom u sviranju, može postići da pojedini alikvoti zazvuče izdvojeno, kao **flažoleti**. S druge strane, pomoću savremene elektronike, moguće je da se, slaganjem više treperenja odovarajuće visine i jačine, veštački stvori (sintetizuje) zvuk bilo koje željene boje.

## Primer

Hajde da, na primer, formiramo harmonike nad tonom *A* (veliko A), čija je frekvencija 110 Hz, do granice od 1.500 Hz:

|  |  |
| --- | --- |
| Osnovni ton
 | Alikvotni tonovi (Hz)
 |
| **110** Hz
 | 220
 | 330
 | 440
 | 550
 | 660
 | 770
 | 880
 | 990
 | 1.100
 | 1.210
 | 1.320
 | 1.430
 |
| Približan ton
 | a
 | e1 | a1 | cis2 | e2 | g2 | a2 | h2 | cis3 | dis3 | e3 | f3 |

## Povezano

* Frekvencije muzičkih tonova
* Ton
* Alikvotno pevanje

## Literatura i izvori

* *Osnovna teorija muzike*, Marko Tajčević, 1997*, strane 138 — 139*
# Smilodon

| *Smilodon* |
| --- |
|  |
| Moderna restauracija
 |
| Status zaštite
 |
| **Status zaštite: Fosil**  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Životinje  |
| Koljeno:
 | Svitkovci  |
| Razred:
 | Sisavci  |
| Red:
 | Zvijeri  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Machairodontinae  |
| Rod:
 | Smilodon  |

Smilodon (grčki: "Nožozubi") je skelet izumrlih velikih machairodontine sabljozubih mačaka za koje se smatra da su živjele od prije 3 miliona do prije 10.000 godina u Sjevernoj i Južnoj Americi. Oni su jedini poznati nasljednici *Machairodusa*. *Smilodon* znači *nožozubi*, što je prikladno ime s obzirom na njegove velike očnjake. Vrste smilodona su poznate kao *sabljozube mačke* (što je netočno jer postoje druge, njima nesrodne sabljozube "mačke") ili *sabljozubi tigrovi* (što je netočno, jer oni nisu bili tigrovi).

Zna se da je postojalo najmanje pet vrsta *smilodona*:

* *Smilodon fatalis*, 1,6 miliona - 10.000 godina
* *Smilodon gracilis*, 2,5 miliona - 500.000 godina
* *Smilodon populator*, 1 milion -10.000 godina

* *Smilodon californicus* i *Smilodon floridus* bi mogli biti podvrste *Smilodona fatalisa*.

Odrasli *smilodon* je težio oko 200 kilograma i imao kratak rep, moćne noge i veliku glavu. S veličinom lava, smilodon je bio jako moćan. Njegova čeljust se mogla otvoriti za 120 stupnjevas. Njegovi očnjaci su bili dugi 17 cm.

Mnogi fosili *smilodona* su pronađeni u katranskim jamama La Brea u Los Angelesu, što je jedan od razloga zašto je najbolje poznat od svih prahistorijskih mačaka.

## Galerija

* Restauracija, Charles R. Knight
* Fauna katranskih jama La Brea
* Usporedba veličine sa čovjekom
* Fosil *Smilodona californicusa* u
Nacionalnom prirodoslovnom muzeju u Washingtonu

## Izvori
# Akvitan

**Aquitanij** je prvi stadij miocenske epohe. Pokriva vrijeme od prije 23,03 ± 0,05 Ma i 20,43 ± 0,05 Ma (miliona godina). Aquitanijski stadij slijedi chattijsko doba oligocenske epohe i prethodi burdigalijskom stadiju.

## Literatura

* GeoWhen Database - Aquitanian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Zanklij

U geološkoj kronologiji, **Zanclej** (isto tako poznat kao **Tabianij** ili **Dacij**) je stadij pliocenske epohe. Pokriva vrijeme od prije 5,332 ± 0,005 Ma do 3,6 ± 0,005 Ma (miliona godina). Prethodio mu je messinijski stadij miocenske epohe, a slijdio piacenzijski stadij pliocenske epohe. Započinje zanklijskom poplavom kojom se Atlantski ocean izlio u Sredozemno more preko Gibraltara.

## Literatura

* GeoWhen Database - Zanclean

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Burdigal

**Burdigalij** je stadij rane miocenske epohe. Pokriva vrijeme od prije 20,43 ± 0,05 Ma do prije 15,97 ± 0,05 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Aquitanian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Langij

**Langhij** je stadij srednje miocenske epoha koji pokriva vrijeme od prije 15,97 ± 0,05 Ma do prije 13,65 ± 0,05 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Langhian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Donji pleistocen

**Rani pleistocen** (isto tako poznat kao **Donji pleistocen** ili **Kalabrij**) je stadij pleistocenske epohe. Početak stadija je određen u doba od prije 1,806 ± 0,005 Ma (miliona godina). Kraj je određen posljednjim zaokretom magnetskog polja prije 781.000 ± 5.000 godina.

## Literatura

* GeoWhen Database - Early Pleistocene

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Seraval

**Serravallij** je stadij srednje miocenske epohe koji pokriva vrijeme od prije 13,65 ± 0,05 Ma do prije 11,608 ± 0,005 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Serravallian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Pjačentin

**Piacenzij** (isto tako poznat kao **Astij**, **Redonij** ili **Romanij**) je stadij pliocenske epohe. Pokriva vrijeme od prije 3,6 ± 0,005 Ma do prije 2,588 ± 0,005 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Piacenzian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Srednji pleistocen

**Srednji pleistocen** (isto tako poznat kao **Ioniaj**) je stadij pleistocenske epohe. Početak stadija je određen posljednjim zaokretom magnetskih polova prije 781.000 ± 5.000 godina. Kraj stadija je definiran s početkom Eemijske interglacijalne faze prije početka posljednje glacijalne epizode pleistocena prije 126.000 ± 5.000 godina.

## Literatura

* GeoWhen Database - Middle Pleistocene

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Torton

**Tortonij** je stadij kasne miocenske epohe koji pokriva vrijeme od prije 11,608 ± 0,005 Ma do prije 7,246 ± 0,005 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Tortonian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Mesin

**Messinij** je posljednji stadij miocenske epohe. Pokriva vrijeme od prije 7,246 ± 0,005 Ma do 5,332 ± 0,005 Ma (miliona godina). Nazvan je prema naslagama Mesinskog evaporita, koji je pak nazvan prema gradu Messina na Siciliji.

## Izvori

* GeoWhen Database - Messinian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Gelasij

**Gelasij** (isto tako poznat kao **Waltonij**) je stadij pliocenske epohe. On pokriva vrijeme od prije 2,588 ± 0,005 Ma do prije 1,806 ± 0.005 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Gelasian

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |
# Gornji pleistocen

**Kasni pleistocen** (isto tako poznat kao **Gornji pleistocen** ili **Tarantij**) je stadij pleistocenske epohe. Početak stadija definira početak Eemijske interglacijalne faze prije početka posljednje glacijalne faze pleistocena prije 126.000 ± 5.000 godina. Kraj stadija je točno datiran na vrijeme prije 10.000 radiokarbonskih godina godina od današnjeg doba. Taj stadij je slijedio holocen.

Wisconsinska glacijacija je zauzela veći dio kasnog pleistocena. Mnogi dijelovi megafaune su nestali tokom perioda, a trend se nastavio i u holocenu. Isto tako su nestali svi oblici ljudske vrste osim modernog čovjeka. Čovječanstvo u kasnom pleistocenu proširilo na sve kontinente osim Antarktike.

## Literatura

* GeoWhen Database - Early Pleistocene

| *Tercijarska pod-era* | *Kvartarska pod-era* |
| --- | --- |
| Neogenski period
 |
| Miocen
 | Pliocen
 | Pleistocen
 | Holocen
 |
| Akvitan
 | Burdigal
 | Zanklij
 | Donji
 |  |
| Langij
 | Seraval
 | Pjačentin
 | Srednji
 |
| Torton
 | Mesin
 | Gelasij
 | Gornji
 |