# Caspar David Friedrich

| Caspar David Friedrich |
| --- |
| Romantizam |
| Gerhard von Kügelgen, portret C. D. Friedricha iz oko 1810. |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 5. rujna 1774. Greifswald, Njemačka |
| Smrt | 7. svibnja 1840. Dresden, Njemačka |
| Opus |
| Polje | slikarstvo - crtež - grafika |
| Praksa | Kopenhagen, Dresden |
| Znamenita djela |
| *Križ u gori* *Lutalica iznad mora magle* *Brodolom Nade* *Stijene Rügena* |
| Influencija |
|
Od
* Claude Lorrain, Joseph Mallord William Turner, John Constable
 |
|
Na
* Edvard Munch, Salvador Dali, itd.
 |

**Caspar David Friedrich** (5. rujna 1774., Greifswald – 7. svibnja 1840., Dresden) je njemački slikar i grafičar; najvažniji predstavnik romantizma u Njemačkoj.

## Biografija

*Tetschen Altar* ili *Križ u gori*, 1807., 115 × 110.5 cm, Gemäldegalerie, Dresden
Friedrichovo prvo važnije djelo koje raskida s tradicijom prikazivanja oltarnog križa smještajući ga u krajolik.
Caspar David Friedrich je rođen kao šesto od desetero djece u Greifswaldu, lučkom gradiću koji su Prusi anektirali 1815. god. Djetinjstvo mu je obilježeno tragedijom: majka mu je umrla kad mu je bilo sedam godina, mlađa mu je sestra umrla sa samo dvadeset mjeseci, a brat se utopio pokušavajući mu spasiti život u nesreći na klizanju. Studirao je kod J. G. Quistropa na kopenhagenskoj Akademiji umjetnosti, jednoj od najvažnijih u Europi, a potom se preselio u Dresden (1798.). Zajedno s Ph. O. Rundgeom C. D. Friedrich je važan i za književni krug oko Heinrich von Kleista, Novalisa i drugih njemačkih romantičarskih književnika. Njegovim slikama su se divili prijatelj Goethe, a otkupljivao je pruski kralj Fridrik Vilim III., na nagovor 15-godišnjeg princa, koji je kasnije postao Fridrik Vilim IV., a kupovali su ih i car Nikola i veliki knez Aleksandar. No, ipak je Friedrich umro u siromaštvu, a sahranjen je na graoblju Svetog trojstva u Dresdenu.

Proslavljen je tek u kasnom 19. stoljeću, a do 1920-ih njegove slike su otkrili ekspresionistiu, a 1930-ih i nadrealisti i egzistencijalisti. Usponom Nacizma ranih 1930-ih isticana je njegova vrijednost, a padom Nacizma palo je i interesovanje za njegove slike jer su doživljavane kao nacionalističke. Tek je 1970-ih C. D. Friedrich ponovno priznat kao ikona Njemačkog romantičarskog pokreta i slikar međunarodne važnosti.

## Djela

*Brodolom Nade*, 1824., ulje na platnu, 126.9 × 96.7 cm, Kunsthalle, Hamburg.
Prva djela C. D. Friedrich je radio u sepiji i crtežu, a u ulju ostvaruje impozantni *Tretschen-Altar* (*Križ u planini*). Najveći domet postiže u krajolicima, magličastim marinama, prizorima brodovlja, stijena, ledenih santi, gotičkih ruševina, i to stvaranjem određene atmosfere, služeći se simboličnim elementima (*Brodolom Nade; Krajolik s dugom; Greiswaldska luka*). Osobitu pozornost je poklanjao nijansama boja. U Friedrichovim slikama čovjek je često smješten u omalovažavajućem položaju naspram dominantnog krajolika koji, po riječima povjesničara Christophera Johna Murraya, "upravlja gledateljevim pogledom prema metafičkim dimenzijama."

* Krajolik s dugom, 1810., 59 × 84.5 cm, nepoznata lokacija.
* *Opatija među drvećem*, 1810., 110.4 × 171 cm, Sve-državna galerija, Berlin.
* *Lutalica iznad mora magle*, 1818., 94.8 × 74.8 cm, Kunsthalle, Hamburg.
* *Stijene iznad Rügena*, 1818., 90.5 × 71 cm, muzej Oskar Reinhart am Stadtgarten, Winterthur, Švicarska.
* *Mjesečina iznad mora*, 1822., 55 × 71 cm, Sve-državna galerija, Berlin.
* Detalj *Brodoloma Nade*
* *Hrast u snijegu*, 1829., 71 × 48 cm, Sve-državna galerija, Berlin.
* *Meditacija na mjesečini*, 1835., 34 × 44 cm, Sve-državna galerija, Berlin.

## Vanjske veze

* Fundacija Caspar David Friedrich Arhivirano 2008-10-27 na Wayback Machine-u