# Kosta Čavoški

| Kosta Čavoški |
| --- |
| Kosta Čavoški |
| Rođenje | 26. oktobra 1941.  (1941-10-26) Banatsko Novo Selo, Srbija (Kraljevina Jugoslavija pod okupacijom) |
| *Alma mater* | Pravni fakultet u Beogradu |
| Zanimanje | pravnik |
| Poznat/a po | promoviranju srpskog nacionalizma i kritici Haškog suda; statusu disidenta u doba bivše Jugoslavije |
| Politička stranka | Srpska radikalna stranka |

**Kosta Čavoški** (26. oktobar 1941, Banatsko Novo Selo, Jugoslavija, okupaciona zona Nacističke Nemačke) je srpski pravnik, teoretičar prava, profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, akademik SANU i član Senata Republike Srpske.

## Biografija

Rođen je 26. oktobra 1941. u Banatskom Novom Selu. završio je 29. juna 1964. godine s prosečnom ocenom 9,85, magistrirao na istom fakultetu 1969. godine, a doktorirao 1973. Početkom 1970. godine izabran za asistenta na predmetu *Uvod u pravo*.

Marta 1973. godine osuđen na pet meseci zatvora, uslovno na dve godine, zbog kritike Ustavnih amandmana iz 1971. i podrške profesoru Pravnog Fakulteta Mihailu Ćuriću. Potom je 31. decembra 1975. godine jednoglasnom odlukom Nastavno-naučnog veća izbačen na ulicu zbog moralno-političke nepodobnosti.

Dobrica Ćosić u svojoj knjizi Piščevi zapisi 1981—1991, na sto dvadeset drugoj strani, o Čavoškom piše: "*Najhrabriji i najvredniji opozicionar iz naše grupe, jaka i moralna ličnost i sposoban pravnik*". Njih dvojica su 1984. zajedno napisali program delatnosti Odbora za odbranu slobode misli i izražavanja.

Na Pravni fakultet je vraćen tek 1. januara 1991. godine u svojstvu redovnog profesora. Krajem 2003. godine izabran je za dopisnog člana SANU.

Član je Srpske radikalne stranke i osnivač nekadašnje Srpske liberalne stranke. Takođe je i član Tima za odbranu Radovana Karadžića pred Međunarodnim krivičnim sudom za ratne zločine u Hagu. Kosta Čavoški je član Senata Republike Srpske od 1996. godine.

Srpsku liberlanu stranku Čavoški je osnovao zajedno sa nekoliko viđenijih članova koji su istupili iz Demokratske stranke, a među kojima su bili Nikola Milošević i Saša Petrović, režiser. Stranka je bila monarhistički opredeljena i zalagala je se za povraćaj monarhije na čelo Srbije, rehabilitaciju svih političkih osuđenika, obeležavanje imena svih poginulih Srba u prošlom veku, zatim za podizanje spomenika stradalim Srbima, kao i za otvaranje kancelarije pri Vladi Srbije, koja bi se bavila stradanjem Srba u prošlim ratovima.

## Radovi

Pored većeg broja članaka objavio je sledeće knjige:

* *Filozofija otvorenog društva. Politički liberalizam Karla Popera* (1975)
* *Mogućnosti slobode u demokratiji* (1981)
* *Ustavnost i federalizam. Sudska kontrola ustavnosti u anglo-saksonskim federacijama* (1982)
* *Stranački pluralizam ili monizam* (1983), koautor Vojislav Koštunica;
* *O neprijatelju* (1989)
* *Revolucionarni makijavelizam* (1989)
* *Tito – tehnologija vlasti* (1991)
* *Slobodan protiv slobode* (1991)
* *Pravo kao umeće slobode. Ogled o vladavini prava* (1994)
* *Uvod u pravo I. Osnovni pojmovi i državni oblici* (1994)
* *Na rubovima srpstva* (1995)
* *Ustav kao jemstvo slobode* (1996)
* *Uvod u pravo II* (1996), koautor Radmila Vasić
* *Zatiranje srpstva* (1996)
* *Lutka u tuđim rukama* (1998)
* *Hag protiv pravde* (1998)
* *Od protektorata do okupacije* (1998)
* *Apsolutna i ublažena pravda u Eshilovoj Orestiji* (2001), koautor Mirjana Stefanovski.

## Vanjske veze

* Biografija na sajtu SANU