Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hebron

*Ovo je članak o gradu na Bliskom Istoku. Za ostala značenja v. Hebron (razvrstavanje)*.

Pečat Hebrona
Uglavnom napuštena tržnica u Starom gradu
Izraelski vojnici u Hebronu 2004.
**Hebron** (arapski  **الخليلal-Ḫalīl** ili **al Khalīl** hebrejski  **חֶבְרוֹן**, Standardni hebrejski **Ḥevron**, Tiberijski hebrejski **Ḥeḇrôn**) je grad u južnoj Judeji, odnosno dijelu Zapadne obale. U njemu živi oko 120.000 Palestinaca i 600 izraelskih naseljenika, a oko 7.000 Židova živi u obližnjem gradu Kiryat Arba. Hebron se nalazi 930 m (3.050 stopa) iznad razine mora.

Ime "Hebron" dolazi od hebrejskog iztraza za grad, što dolazi od riječi חבר (*habar* 598), odnosno "pridružiti se, spojiti, biti u savezu." Ime "Hebron" potječe od istog korijena kao i "*Heber*."

Na arapskom "إبراهيم الخليل" znači "Ibrahim prijatelj," što simbolizira da je, prema islamskom učenju, Alah (Bog) odabrao Ibrahima (Abrahama) za svog prijatelja .

Hebron se nalazi30 km južno od Jeruzalema. Poznat je po svojoj vinovoj lozi, vapnencu, grnčarskim radnjama i tvornicama stakla. U njemu se također nalazi i velika mljekarska tvrtka Al-Juneidi. Grad Hebron karakteriziraju uske, granajuće ulice, kamene kuće s ravnim krovom i stari bazaari. U njemu se nalazi Univerzitet Hebron i Palestinski politehnički univerzitet.

Najvažnija historijska lokacija u Hebronu se nalazi na Grobu Patrijarha ili Spilji Macphelah (hebrejski: מערת המכפלה, ili Me'arat ha-Machpelah; arapski: الحرم الإبراهيمي, ili al-Haram al-Ibrahimi, "Utočište Abrahamovo"). Mjesto je sveto za sve tri abrahamske religije: judaizam, kršćanstvo i islam. Prema *Knjizi Postanka* Abraham je kupio spilju i okolno polje kako bi u njemu sahranio suprugu Saru. Židovi vjeruju da su Abraham, Sara, Izak, Rebeka, Jakov i Lea zakopani u spilji (preostali matrijarh, Rahela je sahranjena van Bethlehema). Zbog tog razloga Židovi grad nazivaju "Gradom Patrijarha," te je zbog toga jedan od najsvetijih judaističkih gradova (zajedno s Jeruzalemom, Tiberijom i Tzfatom). Sama spilja je drugo po svetosti u judaizmu, a crkve, sinagoge i džamije su se u gradu zidale kroz historiju. Izakova hala je danas Džamija Ibrahimi, dok Abrahamova hala i Jakovova hala služe kao židovske sinagoge.

## Napomene
# Jakov

*Jakov se hrva s anđelom* – Gustave Doré, 1855
**Jakov** ili **Jakob**, ili **Jakub**, (hebrejski: **יַעֲקֹב**, moderni: *Yaʿaqov*, tiberijski: *Yaʿăqōḇ*; arapski: **يعقوب**, *Yaʿqūb*; "drži petu"), također poznat kao Izrael, ili Izrailj (hebrejski: **יִשְׂרָאֵל**, moderni: *Yisraʾel*, tiberijski: *Yiśrāʾēl*; arapski: **اسرائيل**, *Isrāʾīl*; "Borio se s Bogom"), je treći biblijski patrijarh. Njegov otac je Isak, a djed mu je Abraham. Jakov je igrao važnu ulogu u nekim od događaja opisanim u Knjizi Izlaska.

## Vanjske veze

* Behind Jacob’s deal with Laban - its genetics illustrated ((en))
* *Biblaridion magazine*: Arhivirano 2007-10-14 na Wayback Machine-u Jakov kao paradigma države Izrael ((en))
* Jacob in the Biblical Encyclopedia Tanakh Profiles Arhivirano 2007-10-14 na Wayback Machine-u (hebrejski i engleski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Genealogija po Hebrejskoj bibliji od Adama do Davida** |  |

 |
| **Od Stvaranja do Poplave** | Adam
 | Set
 | Enop
 | Kenan
 | Mahalalel
 | Jared
 | Henoh
 | Metušelah
 | Lameh
 | Noa
 | Sem
 |
| **Porijeklo Patrijarha** | Arpahšad
 | Šelah
 | Eber
 | Peleg
 | Reu
 | Seruh
 | Nahor
 | Terah
 | Abraham
 | Isak
 | Jakov
 |
| **Od Nacije do Kraljevstva** | Juda
 | Farez
 | Hezron
 | Aram
 | Amminadab
 | Nahpon
 | Salmon
 | Boaz
 | Obed
 | Jesej
 | David
 |

| Proroci judaizma i kršćanstva u Hebrejskoj Bibliji
 |
| --- |
| Abraham · Isaak · Jakov · Mojsije · Aaron · *Mirijam* · Eldad · Medad ·Sedamdeset glavara Izraela · Jošua · Fines
 |  |
|

---

 |
| *Deborah* · Samuel · Saul · Saulovi ljudi · David · Solomon  |  Gad · Natan · Ahiyah · Elijah · Eliša  |  Izaija · Jeremija · Ezekijel
 |
|

---

 |
| Hosea · Joel · Amos · Obadija · Jona · Micah · Nahum · Habakkuk · Zefanija · Haggai · Zekarija · Malachi
 |  |
|

---

 |
| Šemaijak · Iddo · Azarija · Hanani · Jehu · Mikaija · Jahaziel · Eliezer · Zechariah ben Jehoiada · Oded · *Huldah* · Urija
 |
|

---

 |
| **Judaizam:Sarah* · *Rebeka* · Joseph · Eli · Elkanah · *Hannah* · *Abigail* · Amoz · Beeri (otac Hosein) · Shallum (stric Jeremijin) · Hanamel (rođak Jeremijin) · Buzi · Mordekaj · *Ester* · (Baruch)
 | **Kršćanstvo:** Abel · Enoh · Danijel
 |
| Ne-židovski: Kenan · Noa · Eber · *Bithiah* · Beor · Balaam · Balak · Job · Eligaaz · Bildad · Zofar · Elihu
 |  | p • r • u |
# Aron

Nicolas Poussin: *Štovanje Zlatnog teleta*
**Aron** ili **Aaron** (hebrejski: **אַהֲרֹן**, moderni: *Aharon* tiberijski: *Ahărōn*), ili Aaron Levistki (tradicionalno cca. 1200. pne.), bio je po jevrejskoj tradiciji Mojsijev brat. Prvi put je spomenut u pripovesti o Mojsijevom viđenju na brdu Horiv (Iz 4, 14) kada ga je Jahve naznačio za Mojsijevog pomoćnika. Jahve je nakon toga naznačio njega i njegove naslednike sveštenicima (Iz 28 i 29; Br 8 i 18) uprkos njegovom učešću u pravljenju zlatnog teleta (Izl. 32, 1-6). Sila njegovog svešteničkog posredovanja je naglašena u priči o zaustavljanju zaraze (Br 17, 1 - 8). Aronovo sveštenstvo, čiji je glavni zadatak bio prinošenje žrtava prihvatljivih Bogu, dao mu je jedinstveni položaj. On je bio glava svojih sinova i Levita. On sam je prinosio tamjan u Svetinji nad Svetinjama i posredovao između Boga i ljudi. I, on je poput kralja bio pomazan i krunisan diademom i tiarom (Izl. 28).

U hrišćanskoj teologiji on je prototip Hrista. Ovako shvaćen, Aron je, u poslanici Jevrejima u kojoj je naglašena nadmoćnost golgotske žrtve nad žrtvovanjem životinja koje je vršilo aronovsko sveštenstvo bio zamenjen Hristom.

## Pogledaj još:

* Biblija
* Stari zavet

| Proroci judaizma i kršćanstva u Hebrejskoj Bibliji
 |
| --- |
| Abraham · Isaak · Jakov · Mojsije · Aaron · *Mirijam* · Eldad · Medad ·Sedamdeset glavara Izraela · Jošua · Fines
 |  |
|

---

 |
| *Deborah* · Samuel · Saul · Saulovi ljudi · David · Solomon  |  Gad · Natan · Ahiyah · Elijah · Eliša  |  Izaija · Jeremija · Ezekijel
 |
|

---

 |
| Hosea · Joel · Amos · Obadija · Jona · Micah · Nahum · Habakkuk · Zefanija · Haggai · Zekarija · Malachi
 |  |
|

---

 |
| Šemaijak · Iddo · Azarija · Hanani · Jehu · Mikaija · Jahaziel · Eliezer · Zechariah ben Jehoiada · Oded · *Huldah* · Urija
 |
|

---

 |
| **Judaizam:Sarah* · *Rebeka* · Joseph · Eli · Elkanah · *Hannah* · *Abigail* · Amoz · Beeri (otac Hosein) · Shallum (stric Jeremijin) · Hanamel (rođak Jeremijin) · Buzi · Mordekaj · *Ester* · (Baruch)
 | **Kršćanstvo:** Abel · Enoh · Danijel
 |
| Ne-židovski: Kenan · Noa · Eber · *Bithiah* · Beor · Balaam · Balak · Job · Eligaaz · Bildad · Zofar · Elihu
 |  | p • r • u |
# Sara

Sara na graviri Hansa Collaerta from c. 1581.
*Za žensko ime, v. Sara (ime)*

**Sara** (*Sarah*, *Saraj*) je prema Bibliji žena praoca Abrahama, koga je pratila od Ura do Kanaana rodivši mu u dobi od 90 godina sina Izaka. Smatra se pramajkom Židova. Njen lik je čest motiv u umjetnosti.

| Proroci judaizma i kršćanstva u Hebrejskoj Bibliji
 |
| --- |
| Abraham · Isaak · Jakov · Mojsije · Aaron · *Mirijam* · Eldad · Medad ·Sedamdeset glavara Izraela · Jošua · Fines
 |  |
|

---

 |
| *Deborah* · Samuel · Saul · Saulovi ljudi · David · Solomon  |  Gad · Natan · Ahiyah · Elijah · Eliša  |  Izaija · Jeremija · Ezekijel
 |
|

---

 |
| Hosea · Joel · Amos · Obadija · Jona · Micah · Nahum · Habakkuk · Zefanija · Haggai · Zekarija · Malachi
 |  |
|

---

 |
| Šemaijak · Iddo · Azarija · Hanani · Jehu · Mikaija · Jahaziel · Eliezer · Zechariah ben Jehoiada · Oded · *Huldah* · Urija
 |
|

---

 |
| **Judaizam:Sarah* · *Rebeka* · Joseph · Eli · Elkanah · *Hannah* · *Abigail* · Amoz · Beeri (otac Hosein) · Shallum (stric Jeremijin) · Hanamel (rođak Jeremijin) · Buzi · Mordekaj · *Ester* · (Baruch)
 | **Kršćanstvo:** Abel · Enoh · Danijel
 |
| Ne-židovski: Kenan · Noa · Eber · *Bithiah* · Beor · Balaam · Balak · Job · Eligaaz · Bildad · Zofar · Elihu
 |  | p • r • u |
# Nidda

| Nida *Nidda* |
| --- |
|  |
|  Grb
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Njemačka
 |
| Gradonačelnik
 | *Hans-Peter Seum* (nestranački)
 |
| Savezna država
 | Hesen
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 17.723
 |
| Gustina stanovništva
 | 150 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, ljeti UTC+2
 |
| Nadmorska visina
 | 131 m
 |
| Površina
 | 118,4 km²
 |
| NidaNida (Njemačke)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 63667
 |
| Pozivni broj
 | 06043
 |
| Registarska oznaka
 | FB
 |
| Web-stranica
 | www.nidda.de |

**Nida** (njemački: *Nidda*) je grad u njemačkoj saveznoj državi Hesen. Jedno je od 25 opštinskih središta okruga Veterau. Prema procjeni iz 2010. u gradu je živjelo 17.723 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (*AGS*) 6440016.

## Geografski i demografski podaci

Položaj grada u okrugu Veterau
Nida se nalazi u saveznoj državi Hesen u okrugu Veterau. Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 131 metra. Površina opštine iznosi 118,4 km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 17.723 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 150 stanovnika/km².

## Međunarodna saradnja

| Mjesto
 | Država
 | Vrsta saradnje
 | Od
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kromer
 | Ujedinjeno Kraljevstvo
 | kontakt
 | 1996.
 |
| Crest
 | Francuska
 | partnerstvo
 | 1980.
 |
| Vajsenštajn
 | Austrija
 | partnerstvo
 | 1991.
 |
| Salandra
 | Italija
 | kontakt
 | 2006.
 |
| Izvor |

## Reference

## Literatura

* Berger, Dieter (1999). *Geographische Namen in Deutschland*. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
* Fulbrook, Mary (1991). *A Concise History of Germany*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
* Gareth, Shaw (2011). *Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography)* (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
* Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). *Germany (Modern World Nations)* (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
* Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). *Demographic Change in Germany* (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
* Berghahn, V. R. (2004). *Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century* (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
* Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). *Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte* (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
* Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). *Grosser Atlas zur Weltgeschichte*. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.

## Vanjske veze

* Zvanični sajt opštine (`de`)
* Nem. Savezni zavod za statistiku (`de`)
* Stalna konferencija gradova i opština (`de`)
* KommOn Arhivirano 2014-04-29 na Wayback Machine-u - Informacioni sistem gradova, opština i okruga. (`de`)
# Ješiva

Studenti ješive u litvanskom gradu Telšia, 1936.
**Ješiva** (hebrejski: ישיבה - *sjedenje*) je talmudska škola za mlade Jevreje koju pohađaju osobe od najmlađe dobi do ranih 20-ih.

Ješive potiču iz jevrejskih obrazovnih institucija razvijenih još u drevnom Izraelu i Babiloniji. Suvremeni oblici ješive su se, pak, razvili na području današnje Litve krajem 19. i početkom 20. vijeka. Rani hasidski pokreti se sa tim reformama nisu slagali, pa su se razvile posebne jevrejske škole, odnosno više različitih vrsta ješiva. Danas najviše ješiva ima u Izraelu, SAD, Argentini i Mađarskoj.

Proučavanje Talmuda se smatra jednom do vjerskih dužnosti svakog mladog Jevreja. Ono se obavlja u parovima po dva učenika, a također se održavaju predavanja.

## Literatura

* Unterman, Alan. *Judovstvo*. Mladinska knjiga, Ljubljana, 2001.(COBISS)
# 90.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 1. vijek pne. – **1. vijek** – 2. vijek
 |
| Decenija:
 |  60-e  70-e  80-e  – 90-e –  100-e  110-e  120-e  |
| Godine:
 | 87 88 89 – **90** – 91 92 93
 |

Dioskorid

90.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 90.. (XC) |
| Ab urbe condita
 | 843.
 |
| Islamski
 | 548 BH – 547 BH.
 |
| Iranski
 | 532 BP – 531 BP.
 |
| Hebrejski
 | 3850–3851.
 |
| Bizantski
 | 5598–5599.
 |
| Koptski
 | -194–-193.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 145–146.
 |
| • *Shaka Samvat* | 12–13.
 |
| • *Kali Yuga* | 3191–3192.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 2726–2727.
 |
| • 60 godina
 | Yang Metal Tigar (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 10090.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **90.** (**XC**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Nerve** (ili, rjeđe, **godina 843. *Ab urbe condita). Oznaka 89. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Umire rimski pjesnik Gaj Valerije Flak, poznat po epu *Argonautica*, u kome je opisao putovanje Jasona i Argonauta u mitsku zemlju Kolhidu s ciljem da dobave Zlatno runo.
* Završava mandat Plinija Mlađeg kao rimnskog gradskog kvestora.
* Rimski car Domicijan i Nerva služe kao rimski konzuli.
* Artaban III, kralj Partije, umire nakon desetogodišnjih pokušaja da svrgne svog suparnika, kralja Pakora II.
* Kineski vojskovođa Ban Chao nastavlja prodor u Tarimsku zavalu i tamo nanosi poraz kušanskoj vojsci kralja Kaniške.
* Rimski car Domicijan završava neuspjeli pohod na Daciju mirovnim sporazumom sa dačkim kraljem Decebalom kojim Decebal formalno prihvaća klijentski status u zamjenu za novac.
* Današnji Köln postaje sjedište rimske provincije Donja Germanija.
* Pisanje Evanđelja po Ivanu i Djela apostolskih.
* Napravljena *Mlada Flavijevka*, koja se danas čuva u Musei Capitolini u Rimu (približni datum).
* Rimljani uspostavljaju garnizon na području predgrađa modernog Regensburga (približni datum).

## Rođenja

* Klaudije Ptolomej, grčki matematičar, geograf, astronom i astrolog
* Buddhamitra, budistička redovnica. (približni datum)

## Smrti

* Pedanije Dioskorid, grčki ljekar (približni datum)
* Gaj Valerije Flak, rimski pjesnik (približni datum)
# 100.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 1. vijek pne. – **1. vijek** – 2. vijek
 |
| Decenija:
 |  70-e  80-e  90-e  – 100-e –  110-e  120-e  130-e  |
| Godine:
 | 97 98 99 – **100** – 101 102 103
 |

Istočna hemisfera 100.

100.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 100.. (C) |
| Ab urbe condita
 | 853.
 |
| Islamski
 | 538 BH – 537 BH.
 |
| Iranski
 | 522 BP – 521 BP.
 |
| Hebrejski
 | 3860–3861.
 |
| Bizantski
 | 5608–5609.
 |
| Koptski
 | -184–-183.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 155–156.
 |
| • *Shaka Samvat* | 22–23.
 |
| • *Kali Yuga* | 3201–3202.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 2736–2737.
 |
| • 60 godina
 | Yang Metal Miš (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 10100.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Svijet 100.

Godina **100.** (**C**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Trajana i Frontina** (ili, rjeđe, **godina 853. *Ab urbe condita). Oznaka 100. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Rimski car Trajan i Sekst Julije Frontin služe kao rimski konzuli.
* Indo-partsko prijestolje preuzima Pakores.
* Plinije Mlađi imenovan na mjesto konzula nakon čega daje panegirik caru Trajanu.
* Završava mandat Tiberija Avidija Kvijeta kao guvernera rimske Britanije.
* U Sjevernoj Africi od strane cara Trajana osnovana rimska kolonija Timgad (Thamugas).
* Trajan uvodi mjere ekonomske politike usmjerene prema oživljavanju ekonomske supremacije Italije unutar Carstva.
* Napisano Evanđelje po Ivanu. (najčešće spominjani datum)
* Himjaritsko Kraljevstvo osvojeno od strane Kraljevstva Hadramaut.
* U Kini se prvi put počinje masovno koristiti papir.
* Na području današnjeg Perua nastaje civilizacija Moche.
* U Indiji počinje pisanje teksta kasnije poznatog kao Kama sutra.
* U Kini se počinju koristiti tačke.
* Među kršćanima se pojavljuje prva dogma kao i pravila o moralu.
* Sazvan Četvrti budistički sabor (približni datum).
* Opeke postaju glavni građevinski materijal u Rimskom Carstvu.
* U kineskom Anguou sagrađen Hram Boga medicine.
* Grad Teotihuacan u današnjem Meksiku dostiže broj od 50.000 stanovnika.
* Na području današnje države Ohio započinje Hopewellska tradicija.
* Lavovi izumrli na Balkanu (krajnji datum).
* 100-112: Gradnja Glavne dvorane Trajanovih tržnica u Rimu.

## Rođenja

* Justin Mučenik, kršćanski apologet (približni datum)
* Marko Kornelije Fronton, rimski gramatičar, retoričar i advokat (u. 170)

## Smrti

* Agripa II od Judeje
* Josip Flavije, jevrejski historičar (r. 37)

## Reference
# Tužaljke (knjiga)

| Stari zavjet
 |
| --- |
| *Judaizam, Protestantizam, Katoličanstvo, Pravoslavlje** Knjiga Postanka
* Knjiga Izlaska
* Knjiga Levitska
* Knjiga Brojeva
* Ponovljeni zakon
* Jošua/Isus Navin
* Knjiga o Sucima
* Ruta
* Prva knjiga o Samuelu
* Druga knjiga o Samuelu
* Prva knjiga o Kraljevima
* Druga knjiga o Kraljevima
* Prva knjiga Ljetopisa
* Druga knjiga Ljetopisa
* Ezra
* Nehemija
* Estera
* Job
* Psalmi
* Mudre izreke
* Propovjednik (Kohelet)
* Pjesma nad pjesmama
* Izaija
* Jeremija
* Tužaljke
* Ezekiel
* Daniel
* Hošea
* Joel
* Amos
* Obadija
* Jona
* Mihej
* Nahum
* Habakuk
* Sefanija
* Hagaj
* Zaharija
* Malahija
 |
| *Deuterokanonske knjige** Tobija
* Judita
* Prva knjiga o Makabejcima
* Druga knjiga o Makabejcima
* Knjiga Mudrosti
* Knjiga Sirahova
* Baruh
* Pismo Jeremije proroka
 |
| *Pravoslavlje** Ezra
* Treća knjiga o Makabejcima
* Ode
* Psalm 151
 |
| *Istočno i rusko pravoslavlje** Ezra
 |
| *Istočno pravoslavlje** Jubileji
* Henok
 |
| uredi |

**Tužaljke**, **Lamentacije** ili **Plač Jeremijin** su jedna od knjiga Biblije, dio Staroga zavjeta. Prema tradiciji autorstvo se pripisuje proroku Jeremiji. Biblijska kratica knjige je Tuž, odnosno Plač.

Prema židovskoj, kršćanskoj i muslimanskoj tradiciji, pisac Tužaljki je prorok Jeremija, premda se u knjizi ne spominje njegovo ime ni ime nekog drugoga autora. Postoje stilske sličnosti s proročkom Jeremijinom knjigom. Tužaljke su nastale nakon razorenja Jeruzalema od strane Babilonaca 586. g. pne. Jeremija je svjedočio tome.

Rembrandt: Jeremija oplakuje razorenje Jeruzalema
Sastoje se od pet poglavlja, svaki je jedna poema, pisane su pjesnički. Prva četiri poglavlja pisana su u akrostihu. U originalu na hebrejskom jeziku, početna slova stihova odgovaraju redoslijedu hebrejske abecede. Prva poema je tužaljka zbog razorenja Jeruzalema: "Kako osamljena sjedi prijestolnica, nekoć naroda puna; postade kao udovica, nekoć velika među narodima (Tuž 1,1) ." Stanovnici su u izgnanstvu i gladni, neprijatelji likuju. Slijedeća poema je o Božjem gnjevu nad Jeruzalemom. Bog je upozoravao narod preko proroka i poticao ih na pokoru i obraćenje, budući da nisu poslušali, neprijatelji su ih napali, razorili gradove i odveli ih u zatočeništvo: "U uličnoj prašini leže djeca i starci; moje djevice i moji mladići od mača padoše (Tuž 2,21)." U trećoj poemi, prorok piše o svojoj bijedi i patnjama te otvara prostor nadi i boljim danima: "Jer Gospod ne odbacuje nikoga zauvijek: jer ako i rastuži, on se smiluje po svojoj velikoj ljubavi (Tuž 3,31-32)." U slijedećoj poemi, prorok tuguje nad gladi i lošim prilikama u gradu i vjeruje da je grijeh iskupljen pa neće biti novih progona. U posljednjoj poemi, nabrajaju se zli događaji koji su se dogodili i moli se Boga za milosrđe: "Vrati nas k sebi, Jahve, obratit ćemo se, obnovi dane naše kao što nekoć bijahu (Tuž 5,21)."

Židovi čitaju Tužaljke na Tisha B'Av - dan sjećanja na razorenje jeruzalemskog hrama, koji je pomični blagdan u srpnju ili kolovozu. Također petkom popodne dolaze do ostataka jeruzalemskog hrama, oplakuju ga, ljube kamen i čitaju Tužaljke i prikladne Psalme.

## Reference
# Koherencija

**Koherencija** može značiti:

* koherencija (lat. *cohaerentia*: sveza, povezanost), u filozofiji, je povezanost nečega što pripada zajedno, logička i osjećajna dosljednost između dvaju istodobnih procesa i uzajamna ovisnost mišljenja i djelovanja. Načelo je koherencije: sve što postoji povezano je i može se pouzdano upoznati bez njegovih temelja kroz uzajamne veze. U teoriji koherencije istinitost je nekog suda u tome da je on član prikladno definirana korpusa drugih sudova. Koherencija se oslanja na:

1. vjerovanje koje je provjereno u pogledu istinitosti u svjetlu drugih vjerovanja, uključujući i perceptualna vjerovanja;
2. vjerovanje iz kojega ne možemo iskoračiti preko našega vlastitog sustava vjerovanja kako bismo vidjeli koliko dobro to vjerovanje funkcionira u korespondentnosti sa svijetom.

Za teoretičara čiste koherentnosti iskustvo je relevantno samo kao izvor perceptualnih vjerovanja koja zauzimaju svoje mjesto kao dio koherentnog ili nekoherentnoga skupa. Logički pozitivisti potpuno napuštaju pojam epistemološkoga temelja u odnosu na *koherentne teorije* istine.

* koherencija (fizika), u fizici, je međusobna usklađenost dvaju ili više procesa. **Koherentni valovi** su mehanički ili elektromagnetski jednakih frekvencija, polarizacija i stalnog odnosa faza. Ako se takvi valovi superponiraju, nastaje stacionarna interferencija valova. Koherentne je valove teško dobiti iz dvaju neovisnih izvora, ali se to obično ostvaruje dijeljenjem vala iz jednog izvora u dva snopa i zatim njihovom superpozicijom. U optici je izumom lasera dobiven stalan izvor monokromatskih koherentnih valova, pa se on rabi gdje god je potrebno stvaranje interferencijskih slika, na primjer pri analizi titranja membrana, u interferometriji, u holografiji i drugo.

## Izvori
# Plazma

**Plazma** ima više značenja:

* sastavni deo krvi u medicini - Krvna plazma
* poznati konditorski proizvod - Plazma (keks)
* agregatno stanje u fizici - Plazma (fizika)
* ćelijska tečnost u biologiji - Citoplazma
* vrsta televizijskih uređaja - Plazma monitor