Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dekret

*Za ostale upotrebe, pogledajte Dekret (razvrstavanje).*

| Dekret Decretum |
| --- |
| Marmontov dekret o ukidanju Dubrovačke RepublikeMarmontov dekret o ukidanju Dubrovačke Republike |
|  |

**Dekret** (od latinskog: *decretum*, *decerno* = "dosuđeno") je naredba, odluka, ukaz o imenovanju ili bilo koje rješenje vlasti o nekom pitanju, koji izdaje viša vlast (predsjednik, resorni ministar).

Dekret danas u većini zemalja, koje imaju ustav -najčešće nema trajni zakonodavni karakter, jer nije izglasan u parlamentu, već je samo privremena mjera vlasti.

## Historija i karakter

Dekreti su bili uobičajena forma još od antike, kao i u apsolutističkim monarhijama, tako je u Francuskoj u 18. i 19. vijeku *Dekret* imao snagu zakona. Dekret je imao snagu zakona i u revolucionarnom SSSRu sve do 1936. i donošenja Ustava (Dekret o miru, Dekret o zemlji, Dekret o radničkoj kontroli).

Dekreti su i danas prilično česti u svim državama sa predsjedničkim sistemima; Francuska, Rusija, Sjedinjene Američke Države ...

U Sjedinjenim Američkim Državama predsjednički dekreti, su uobičajena mjera vlasti, njih donose predsjednici u slučaju kad im neki zakoni ne uspiju proći redovnu proceduru kroz kongres i senat.
Tako je predsjednik Barack Obama martu 2012., potpisao dekret **National Defense Resources Preparedness Executive Order** koji mu daje ovlasti da u ime nacionalne sigurnosti - proglašava izvanredno stanje i uvodi vojnu vlast u zemlji.

## Dekret kao dio crkvenog prava

U slučaju Katoličke crkve, svaka papina bula, pismo ili javno izgovorena i dokumentirana odluka ima snagu dekreta.

Isto tako i svaka dijeceza i biskupija može donositi vlastite dekrete, oni se najčešće odnose na imenovanja ili smjenjivanja pojedinih župnika.

## Dekret kao dio građanskog prava

*Dekret* u nekim zemljama (Italija) postoji kao dio građanskog prava, to je poseban skraćeni sudski postupak koji ima za cilj pružiti jednostavniji oblik procesa protiv dužnika izdavanjem - sudskih zabrana i naredbi.

## Reference

## Vanjske veze

* Decree na portalu Catholic Encyclopedia (`en`)
* Decreto na portalu Enciclopedia Italiana (`en`)
# Dekapitacija

Australijski narednik Leonard G. Siffleet neposredno pred pogubljenje odsijecanjem glave u japanskom zarobljeničkom logoru 1943.
**Dekapitacija**, **obezglavljenje** ili **obezglavljivanje** je čin kojim se nečija glava odvaja od ostatka tijela. Kod ljudi i većine životinja taj čin vrlo brzo dovodi do moždane smrti, s obzirom da nakon nekoliko minuta mozak ostaje bez krvi. Postojeća medicinska tehnologija nije u stanju održati odrezanu glavu na životu, odnosno prišiti je natrag na tijelo s obzirom na prevelika oštećenja presječene kičmene moždine, arterija i mišića.

Dekapitacija se gotovo u pravilu događa kao posljedica, odnosno metoda ubistva ili izvršenja smrtne kazne, a kao alat se pri tome koristi hladno oružje sa oštricom (nož, mač, sjekira), žica ili posebni uređaji kao što je giljotina. Kroz historiju je bilo često ritualno obezglavljivanje leševa, odnosno na neki drugi način ubijenih ili pogubljenih osoba. Dželat koji je specijaliziran za pogubljenje odsijecanjem glave se zove **glavosječa**.

Osim na taj način, do dekapitacije može doći i nesretnim slučajem - prilikom eksplozija, automobilskih i drugih udesa ili industrijskih nesreća. Iako su takvi slučajevi rijetki, moguće je izvršiti i samoubistvo rezanjem vlastite glave.

Dekapitacija u prenesenom značenju također označava i svaki čin kojom se neka država ili organizacija onesposobljava tako što joj se trajno ili privremeno ukloni ili onesposobi njeno vodstvo.

## Povezano

* Lov na glave

## Reference

## Vanjske veze

* Crime Library Arhivirano 2006-06-13 na Wayback Machine-u
* The East London Decapitator
* CapitalPunishmentUK.org
# Suđenje

**Suđenje** je postupak pred sudom, u savremenom pravu obično regulisan ustavom i zakonom, putem koga se rešava određeni spor između stranaka (u slučaju na primer građanskog i raznih grana međunarodnog prava) ili odlučuje o krivici okrivljenog (u slučaju krivičnih postupaka). Sudovi pred kojima se odvijaju suđenja su obično tela u sastavu državnog aparata, za koje je u demokratskim zemljama karakteristična nezavisnost u radu.

## Historija

Začeci suđenja se javljaju još u praistoriji. Suđenja su tada bila pre svega okupljanja članova plemena koji su zajednički odlučivali o krivici određenog člana. Suđenja se razvijaju i usložnjavaju sa nastankom države, a posebno visok nivo dostižu u staroj Atini i Rimu.

Izvestan pad kvaliteta i povratak na neka iracionalna sredstva u suđenju vidljiv je u ranom srednjem veku, ali će se to vremenom menjati tokom Prosvetiteljstva i kasnije. Suđenja kakva poznajemo danas vezuju se pre svega za kraj 19. i početak 20. veka.

## Postupak

Postupak suđenja u velikoj meri zavisi od pravnog sistema određene zemlje, ali u najgrubljim crtama suđenje se uvek odvija pred sudijom, jednim ili više, a tu mogu biti prisutni i drugi učesnici u presuđivanju, poput porote. Drugi neizostavni element suđenja su učesnici postupka - strane u postupku, koji se uobičajeno nazivaju stranke. Strana koja je podnela tužbu i tako započela suđenje naziva se tužilac, a druga strana se u građanskim postupcima naziva tuženi a u krivičnim okrivljeni. Stranke u postupcima u daleko najvećem broju građanskih slučajeva zastupaju zastupnici - advokati, dok je u krivičnom postupku karakteristično da zastupnika ima okrivljeni. Taj zastupnik naziva se branilac. Tok suđenja obično se sastoji u izvođenju dokaza na različite načine, pre svega saslušavanjem svedoka i pokazivanjem materijalnih dokaza. Ova faza naziva se glavni pretres i često se poistovećuje sa suđenjem u celini. U širem smislu suđenjem se naziva čitav spor ili postupak, mada je to obično u kolokvijalnom govoru.

Suđenje se okončava presudom, koja može u potpunosti ili delimično prihvatiti ili odbiti navode iz tužbe.

## Povezano

* Sud
* Porota
* Skabinski sistem suđenja

## Vanjske veze

* Čuvena suđenja(`en`)
* Vesti i arhiva suđenja Arhivirano 2007-04-22 na Wayback Machine-u(`en`)
# Glava

*Za ostale upotrebe, pogledajte Glava (razvrstavanje).*
Glava mrava
Anatomija ljudske glave
**Glava** je deo životinjskog tela, koji se nalazi na prednjoj ili gornjoj strani tela. Postoji kod većine životinja, naročito kod onih koji imaju bilateralnu simetriju tela. U slučaju kada su u predelu glave koncetrisani čulni i nervni sistem govorimo o postojanju procesa cefalizacije.

Prednji (rostralni) deo glave se naziva njuška, a kod čoveka *lice*. Glava kopnenih, tetrapodnih kičmenjaka (Tetrapoda), je od ostatka tela odvojena vratom koji joj omogućava pokrete u stranu.

## Kod čovjeka

Prednja strana ljudske glave je lice. Više od 30 mišića omogućuju ljudima da izraze osjećaje kroz promjene lica (npr. osmijeh ili mrgođenje).

Glava se sastoji od 28 odvojenih kostiju koje zajedno čine lubanju.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Head** |
|  | Potražite natuknicu glava u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Geniokratija

**Geniokracija** ili **geniokratija** je hipotetski oblik oligarhijske vladavine u kome bi vlast bila ograničena na osobe koje se od stanovništva razlikuju većom razinom inteligencije. Taj izraz su prvi koristili pristaše raelijanskog pokreta.

## Povezano

* Meritokracija

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Ateokratija

**Ateokracija** ili **ateokratija** je hipotetski oblik vladavine temeljen na ateističkim ili agnostičkim načelima. Često se opisuje i kao suprotnost teokraciji.

Najčešće se ispoljava kroz zabranu ispovijedanja svake religije. Kao jedini potpuno ateokratski režim se navodi komunistička Albanija pod vodstvom Envera Hodže.

## Povezano

* Sekularizam

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Matrijarhat

**Matrijarhat** je oblik društva u kome se vlast drže žene, a posebno majke. Riječ *matrijarhat* dolazi od latinske riječi *mater* za *majku* i grčke riječi *archein* što znači *vladati*. Postoji i poseban izraz za žensku vlast - *ginekokracija*, koja se ponekad naziva *ginokracija*.

Matrijarhat se razlikuj od matrilinearnosti, gdje se djeca svoje porijeklo identificiraju po majci umjesto po svom ocu, te gdje se šire porodice i plemenski savezi stvaraju po ženskim linijama. Na primjer, u židovskim halaškim tradicijama se samo osoba kojoj je majka Židovka automatski smatra Židovom. Tako se židovsko porijeklo prenosi s majke na dijete (v.: Tko je Židov).

Matrijarhat se također razlikuje od matrilokaliteta, koje neki antropolozi koriste kako bi opisali društva gdje je autoritet majke važan u domaćim odnosima, odnosno gdje se suprug priključuje obitelji svoje supruge, umjesto da se supruga priključuje selu ili plemenu svog supruga, pa tako suprugu podržava njena šira porodica, dok su supruzi više izolirani.

## Vanjske veze

* www.hagia.de
* www.goettner-abendroth.de
* www.second-congress-matriarchal-studies.com
* Matriarchy.Info Arhivirano 2015-02-17 na Wayback Machine-u: ancient and contemporary matriarchal societies
* *Cattle ownership makes it a man's world* New Scientist (1. October 2003): A new study claims to demonstrate that early female-dominated societies lost their power to men when they started herding cattle.
* Radical Goddess Thealogy A blog discussing the Goddess and the ancient Matriarchy
* The Goddess web site dedicated to the Goddess, featuring instruction and political blogs
* Matriarchy Planet Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u (Science fiction trope on SF wiki)

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Gerontokratija

**Gerontokracija** ili **gerontokratija** (grč. γεροντοϰρατία, od γέρων: starac + κρατείν: vladati), oblik oligarhijske vladavine u kojoj je vlast ograničena na grupu ljudi koji se od ostalih razlikuju većom životnom dobi.

Obično se stvara tako da osobe koje dožive određenu starost akumuliraju daleko veću političku moć od onih mlađih.

Također se smatra kako je gerontokracija jedan od najstarijih oblika vladavine, s obzirom da su starije osobe, samim time što su imale veće životno iskustvo od svih ostalih, imale i najveću sposobnost rješavanja određenih problema, a samim time i autoritet.

Gerontokracija je u 20. vijeku stekla pejorativno značenje, s obzirom da se vrlo često shvaćala kao sinonim za konzervativizam, odnosno vladavinu osoba nesklonih novih idejama i sa smanjenim mentalnim sposobnostima. To se osobito koristilo za SSSR i druge komunističke države.

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Ohlokratija

**Ohlokracija** ili **ohlokratija** vladavina svjetine, vladavina mase, vladavina rulje. Naziv se koristi za sposobnost svjetine da utječe na ustavne vlasti.

## Povezano

* Populizam

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Panarhizam

**Panarhizam** je politička filozofija koja se zalaže za miroljubivu koegzistenciju svih političkih sistema, odnosno oblika vladavine, te svakom pojedincu ostavlja slobodu da odabere kome će se od njih potčiniti.

## Povezano

* Panarhija

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Plutokratija

**Plutokracija** ili **plutokratija** (grč. πλουτοϰρατία, od πλοῦτoς: bogatstvo + κρατείν: vladati), sustav društvenih odnosa u kojemu prevladavajući utjecaj u vlasti i na vlast imaju bogataši. Oblik je oligarhijske vladavine u kome je vlast centralizirana na uzak broj ljudi koji se od ostatka stanovništva razlikuju po povećanom materijalnom bogatstvu.

Od aristokracije i drugih oblika se razlikuje po tome što materijalno bogatstvo nije povezano s plemenitim porijeklom, zaslugama u ratu ili nekim sličnim faktorima.

Za većinu današnjih zapadnih demokracija se često tvrdi da predstavljaju plutokracije. To je pogotovo slučaj sa SAD gdje se na vlast ne može doći bez obilnih financijskih sredstava.

U 20. vijeku je izraz plutokracija dobio pejorativno značenje, a pogotovo su ga voljeli koristiti propagandisti Trećeg Reicha i drugih fašističkih država kako bi naglasili razliku od zapadnih demokratskih država kao što su Francuska, Velika Britanija i SAD.

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Cunan

**Cunan** (privatni kod: kuna; isto i kuna), skupina plemena i dijalekata američkih Indijanaca nastanjenih u Panami i manjim dijelom u susjednim predjelima Kolumbije.

Cunan govornici čine posebnu skupinu unutar porodice Chibchan, a međusobom se razlikuju po dijalektima i nekoliko plemenskim skupina: Bayano, Caimanes, Chucunaque, Coiba, Cueva, Cuna ili Kuna, Mandinga, San Blas i Tule..

## Jezici

* Caiman Nuevo ili paya-pucuro [kvn] (Kolumbija)
* Kuna, San Blas [cuk] (Panama)

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Chucunaque

comarca Wargandí
**Chucunaque** jedno od indijanskih plemena porodice Cunan naseljeno u džunglama duž gornjeg toka rijeke Chucunaque u Panami.

Početkom 20. vijeka posjetila ih je Lilian Alice Mabel u pratnji Fredericka Mitchell-Hedgesa i pisala o njimau knjizi *Unknown Tribes Uncharted Seas*.

Godine 2000. za njih je osnovana nova comarca (indijanski teritorij) Wargandí od dijela Provincije Darién ,a prostire se na 775 km². Današnja su im naselja Wala (ili Wuala), Mortí (administrativni centar) i Nurra .

## Literatura

* Lady Richmond Brown, Unknown Tribes Uncharted Seas

## Izvori

## vanjske poveznice

* Hiden Face of the Kuna World : Wuala, a little village of the Comarca Wargandi, Panama
# San Blas Indijanci

**San Blas Indijanci**, najznačajnija skupina Cunan Indijanaca, nastanjenih na arhipelagu San Blas koji se sastoji od 365 malenih koraljnih otočića, a nalazio se pred panamskom obalom.

Posjetio ih je Norvežanin Per Høst i opisao u svojoj putopisnoj knjizi ' *Hva verden viste meg, fra Ishavet til jungelen* ' (Od ledene sante do indijanske kolibe).

O San Blas društvu kaže da svako selo ima vijeće koje se sastoji od predstavnika svih kućanstava, a sastaje se svake večeri radi kraćeg sastanka. Ovakva seoska vijeća imaju svaka svog poglavicu, a vijeće seoskih poglavica bira plemenskog poglavicu cijelog San Blasa. Seoski poglavica bira se doživotno ili dok na zadovoljavajući način štiti seoske interese, a služi i kao sudac u selu.

Na veća savjetovanja gdje se rješavaju pitanja cijelog plemena, svako selo šalje svoga zastupnika. Savjetovanje vodi plemenski poglavica, a može ga sazvati i seoski poglavica ako smatra da se pitanje tiče cijelog plemena.

San Blas Indijanci su ratari, a zemlju obrađuju na susjednom kopnu, pa do tamo putuju u svojim kanuima. Na otocima nema ni pitke vode, pa su i po nju prisiljeni ići na kopno. Kuće su im građene uz obalu mora ili nad morem, podignute na stubovima i građene od bambusa i prekrivene slamom.

Prema Høstu, veoma su čisti, kupaju se svakoga dana nekoliko puta, a ne poznaju ni spolnih bolesti.

Pleme San Bals poznato je zbog veoma raširene pojave nasljednog albinizma među njima. Populacija im je 1940. iznosila oko 21.000 .

## Izvori

## Literatura

* Per Høst, Hva verden viste meg, fra Ishavet til jungelen, 1951, Aschehoug (Oslo); 297 stranica
	+ Od ledene sante do indijanske kolibe, Prosvjeta 1960. Preveli Irena Vrkljan i Zvonimir Golob

## Vanjske veze

* Kuna Indians on the San Blas Islands
# Teniski reket

*Za ostale upotrebe, pogledajte Reket (razvrstavanje).*
Teniski reket i loptice
**Teniski reket** je sredstvo neophodno za igranje tenisa. Reč reket dolazi od engleske riječi *racket*, što znači udarač. Sastoji se od ovalnog okvira u kojem se nalazi površina za udaranje loptice i ručke. U ranijim vremenima tenisa, reketi su se pravili od drveta dok se danas pretežno prave od polikarbonskih materijala. Kao udarna površina se koriste vinilne žice čiji se napon usklađuje sa potrebama igre, terena i samog igrača.

Maksimalna dozvoljena dužina rama teniskog reketa (uključujući i dršku) je 81,28 cm, a širina 31,75 cm. Dozvoljene dimenzije polja unutar rama su: dužina 39,37 cm, a širina 29,21 cm.
# Badminton

Igralište za badminton
**Badminton** je sport sa reketom koji je sličan tenisu, može da se igra u dva ili četiri igrača. Ova igra se obično igra na označenom polju gdje kroz sredinu nalazi se mreža koja je postavljena na većoj visini nego kod tenisa. Igrači posjeduju reket s kojim udaraju lopicu. Loptica u badmintonu za razliku od tenisa ima 14-16 zabodenih pera, što značajno usporava brzinu putanje. Cilj igre je udariti lopicu samo jednom, a loptica ne smije dotaknuti pod i prebaciti je preko mreže, ako je mreža postavljena na polju. Badminton je također moguće igrati bez mreže i označenih polja.

Da biste igrali badminton, potrebno je da posedujete potrebnu badminton opremu. Osnovnu badminton opremu čine reket i loptica za badminton.

Za izradu reketa za badminton se mogu koristiti različiti materijali. Prvi reketi za badminton su pravljeni od drveta, ali se drveni reketi danas ne koriste zato što su preteški. Jeftiniji i manje kvalitetni reketi se najčešće prave od čelika, pošto je on jeftin. Ako želite da kupite kvalitetan rekat, birajte rekete koji su napravljeni od karbon fibera, aluminijuma ili titanijuma. U današnje vreme se reketi ne proizvode samo od jednog materijala, već se više materijala kombinuje.

Loptica za badminton se danas najviše proizvodi od plastike i sintetičkih materijala, zato što je tada loptica dugotrajnija. U prošlosti, kao i na međunarodnim takmičenjima se koristi loptica koja je napravljena od gušćijih pera. Ovakva loptica je veoma kvalitetna ali je veoma skupa i lako se pohaba, tako da se ne može dugo koristiti za igru.

## Reference

## Vanjske veze

* Hrvatski badmintonski savez Arhivirano 2005-11-23 na Wayback Machine-u
# Mediji

**Mediji** je termin koji se koristi da bi se označile one strukture u društvu koje postoje da bi komunicirale sa širom javnošću. Termin mediji se počeo koristiti 1920-ih godina sa proširenjem prisustva radija i novina koje su te decenije počele da dostižu daleko veću javnost (na državnim nivoima). Negativne konotacije medija se vezuju uglavnom za stvarajnje kulture društvenog istomišljeništva u kojima grupe u društvu postaju više podležne medijskim manipulacijama.

## Povezano

* televizija
* medijske kuće

## Vanjske veze

* Unimedia Arhivirano 2009-09-07 na Wayback Machine-u
# Lakat

*Za ostale upotrebe, pogledajte Lakat (razvrstavanje).*
Lakat
**Lakat** (lat. *articulatio cubiti*) je složeni zglob na čovjekovom tijelu. On se nalazi na ruci između proksimalnog i distalnog dijela ruke.

## Zglobovi u laktu

Lakat se sastoji od tri manja zgloba, a to su:

* Articulatio humeroradialis
* Articulatio humeroulnaris
* Articulatio radioulnaris proximalis

## Kosti lakatnog zgloba

U lakatnom zglobu se nalaze i tri kosti, a to su: nadlaktična kost (humerus), lakatna kost (ulna) i palčana kost (radius).

## Pokreti u lakatnom zglobu

U medicini je vrlo bitno istaknuti i pokrete u određenim zglobovima, pa se u laktu susrećemo s:

* fleksijom (flexio)
* ekstenzijom (extensio)
* supinacijom (supinatio)
* pronacijom (pronatio).

## Mišići

Mišići koji sudjeluju u pokretima lakta su:

* musculus biceps brahii
* musculus triceps brahii
* flexori podlaktice (musculis flexor carpi radialis...)
* ekstenzori podlaktica (musculus extensor carpi radialis...)
# Parket

| Parket *Parquet* |
| --- |
| Parket iz Dvorca VersaillesParket iz Dvorca Versailles
 |
|  |

**Parket** (od francuskog: *Parquet*, koje je došlo od starofrancuskog: *parc* = park / mali ograđeni
dio)
u svom prvom značenju se odnosi na glatke drvene daščice sa užlijebljenim rubovima, koje se slažu po istom uzorku, a koriste se za pokrivanje podova.

U svom drugom značenju tako se zove pod pokriven takvim daščicama, a u trećem značenju tako se zove *parter* (donje gledalište) u teatru ili kinu.

## Historija i karakteristike

Podovi su se od antike prekrivali grubo otesanim širokim daskama.

Prvi parket nalik na današnji pojavio se 1684 za rokokoa kao - *parquet de menuiserie* (drveni parket) njime su umjesto mramornih ploča (koje su bile hladne i često morale prati) pokriveni podovi u Dvorcu Versailles.

Parket iz Zimskog dvorca u Sankt Peterburgu
Do danas se parketarstvo razvilo u gotovo zasebnu granu primijenjene umjetnosti, jer postoje bezbrojni načini slaganja
parketa, od prozaičnih geometrijskih u obliku riblje kosti, do neobično maštovitih.

## Reference

## Vanjske veze

* *Parquetry* na portalu Encyclopædia Britannica (`nl`)
# Čarlston

**Čarlston** se može odnositi na

* Charleston County, South Carolina
* Charleston, Arkansas
* Charleston, Illinois
* Charleston, Utah
* Charleston, South Carolina
* Charleston, Mississippi
* Charleston, Missouri
* Charleston, Tennessee
# Indian Wells

**Indian Wells** može značiti:

* Indian Wells, naseljeno područje za statističke svrhe u Arizoni
* Indian Wells, grad u Kaliforniji u kom se održava Indian Wells Masters.
# Monte Carlo

| Monte Carlo
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Monako
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 0,61 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011.)
 |
|  - **Grad** | 15.200
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Službene stranice** www.monte-carlo
 |
| Karta
 |
| Monte Carloclass=notpageimage| Monte Carlo na karti Francuske |

**Monte Carlo** je administrativni kotar Kneževine Monako, od 15.200 stanovnika. Poznat je kao kockarski raj, ali i kao turistička meka, zbog blage mediteranske klime, luksuznih hotela. On je poznat i kao poreska oaza u kojoj žive brojni novopečeni bogataši (najčešće sportaši i zabavljači) koji na taj način izbjegavaju plaćanje poreza u vlastitim zemljama.

## Geografija

Monte Carlo leži na obalama Sredozemnog mora, pored granice sa Italijom.

## Historija

## Privreda

Jedine privredne aktivnosti u Monte Carlu su turizam i trgovina.

## Vanjske veze

* Službene stranice kneževine Monako (`fr`)