Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Alajuela (provincija)

Alajuela
Alajuela
Zastava provincije.
Krater vulkana Poas
**Alajuela**, provincija u Kostariki. 9.757,53 km²; 716.286 stanovnika (2001). Glavni grad Alajuela (pop. 46.554), najveći San Ramón (pop. 155.861). Sastoji se od 15 kantona i 107 distrikata.
Okruzi (kantoni) (15); :

**Alajuela**, glavni grad Alajuela. Distrikti (14).

Alajuela,
San José
Carrizal
San Antonio
Guácima
San Isidro
Sabanilla
San Rafael
Río Segundo
Desamparados
Turrúcares
Tambor
Garita
Sarapiquí
**Atenas**, glavni grad Atenas. Distrikti (7):

Atenas
Jesús
Mercedes
San Isidro
Concepción
San José
Santa Eulalia
**Grecia**, glavni grad Grecia. Distrikti (8):

Grecia
San Isidro
San José
San Roque
Tacares
Río Cuarto
Puente De Piedra
Bolívar
**Guatuso**, glavni grad San Rafael. Distrikti (3):

San Rafael
Buenavista
Cote
**Los Chiles**, glavni grad Los Chiles. Distrikti (4):

Los Chiles
Caño Negro
El Amparo
San Jorge
**Naranjo**, glavni grad Naranjo. Distrikti (7):

Naranjo
San Miguel
San José
Cirrí Sur
San Jerónimo
San Juan
El Rosario
**Orotina**, glavni grad Orotina. Distrikti (5):

Orotina
Mastate
Hacienda Vieja
Coyolar
Ceiba
**Palmares**, glavni grad Palmares. Distrikti (7):

Palmares
Zaragoza
Buenos Aires
Santiago
Candelaria
Esquipulas
Granja
**Poás**, glavni grad San Pedro. Distrikti (5):

San Pedro
San Juan
San Rafael
Carrillos
Sabana Redonda
**San Carlos**, glavni grad Ciudad Quesada. Distrikti (13):

Quesada
Florencia
Buenavista
Aguas Zarcas
Venecia
Pital
Fortuna
Tigra
Palmera
Venado
Cutris
Monterrey
Pocosol
**San Mateo**, glavni grad San Mateo. Distrikti (3):

1. San Mateo, 64,89 km². gl. gradsko središte: San Mateo. Ostala naselja: Agua Agria, Calera, Centeno, Desamparados, Dulce Nombre, Higuito, Izarco, Maderal, Ramadas, San Juan de Dios.
2. Desmonte, 21,66 km², gl. gradsko središte Desmonte. Ostala naselja: Cuesta Colorada, Libertad, Quebrada Honda, Sacra Familia, Zapote.
3. Jesús María, 39,35 km². Gl. gradsko središte Jesús María.

**San Ramón**, glavni grad San Ramón. Distrikti (13):

San Ramón
Santiago
San Juan
Piedades Norte
Piedades Sur
San Rafael
San Isidro
Ángeles
Alfaro
Volio
Concepción
Zapotal
Peñas Blancas
**Upala**, glasvni grad Upala. Distrikti (7):

Aguas Claras
Bijagua
Delicias
Dos Ríos
San José (Pizote)
Upala
Yolillal
**Valverde Vega**, glavni grad Sarchí. Distrikti (5):

Rodríguez
San Pedro
Sarchí Norte
Sarchí Sur
Toro Amarillo
**Zarcero**, glavni grad Zarcero. Distrikti (7):

Brisas
Guadalupe
Laguna
Palmira
Tapesco
Zapote
Zarcero
## Reference
# Guanacaste (provincija)

Guanacaste u Kostariki
Zastava
Plaža Junquillal, Guanacaste
**Guanacaste** je provincija (province) na krajnjem sjeverozapadu, uz pacifičku obalu, Kostarike, koje na sjeveru graniči s Nikaragvom, na istoku s pokrajinom Alajuela, a na jugu s pokrajinom Puntarenas. Ima površinu od 10,141 km² i s populacijom od 264.238 stanovnika (2000.), ona je najmanje naseljena pokrajina Kostarike.

Glavni grad pokrajine je Liberia, a ostali važniji gradovi su Cañas i Nicoya.
Pokrajina je dobila ime po istoimenom drvetu, *Enterolobium cyclocarpum*, koje je i nacionalno drvo Kostarike.

Gotovo jednu desetinu pokrajine pokrivaju Zaštićena područja Guanacastea koja su od 1999. godine upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Amerikama.

## Administrativna podjela

Okruzi (11):

Abangares, distrikti (4):
Colorado
Juntas
San Juan
Sierra
Bagaces, distrikti (4):
Bagaces
Fortuna
Mogote
Río Naranjo
Cañas, distrikti (5):
Bebedero
Cañas
Palmira
Porozal
San Miguel
Carrillo, distrikti (4):
Belén
Filadelfia
Palmira
Sardinal
Hojancha, distrikti (4):
Hojancha
Huacas
Monte Romo
Puerto Carrillo
La Cruz, distrikti (4):
Garita
La Cruz
Santa Cecilia
Santa Elena
Liberia, distrikti (5):
Cañas Dulces
Curubandé
Liberia
Mayorga
Nacascolo
Nandayure, distrikti (6):
Bejuco
Carmona
Porvenir
San Pablo
Santa Rita
Zapotal
Nicoya, distrikti (7):
Belén de Nosarita
Mansión
Nicoya
Nosara
Quebrada Honda
Sámara
San Antonio
Santa Cruz, distrikti (9):
Bolsón
Cabo Velas
Cartagena
Cuajiniquil
Diriá
Santa Cruz
Tamarindo
Tempate
Veintisiete de Abril
Tilarán, distrikti (7):
Arenal
Líbano
Quebrada Grande
Santa Rosa
Tierras Morenas
Tilarán
Tronadora
## Izvori

## Vanjske veze

* Informational source for the province of Guanacaste Arhivirano 2012-01-03 na Wayback Machine-u
# Cartago (provincija)

Cartago
Zastava
Vulkan Irazu
**Cartago**, provincija u unutrašnjosti Kostarike.

Okruzi (8):

Alvarado, distrikti (3):
Capellades
Cervantes
Pacayas
Cartago, distrikti (11):
Aguacaliente (San Francisco)
Carmen
Corralillo
Dulce Nombre
Guadalupe (Arenilla)
Llano Grande
Occidental
Oriental
Quebradilla
San Nicolás
Tierra Blanca
El Guarco, distrikti (4):
Patio De Agua
San Isidro
Tejar
Tobosi
Jiménez, distrikti (3):
Juan Viñas
Pejibaye
Tucurrique
La Unión, distrikti (8):
Concepción
Dulce Nombre
Río Azul
San Diego
San Juan
San Rafael
San Ramón
Tres Ríos
Oreamuno, distrikti (5):
Cipreses
Cot
Potrero Cerrado
San Rafael
Santa Rosa
Paraíso, distrikti (4):
Cachí
Orosi
Paraíso
Santiago
Turrialba, distrikti (10):
La Suiza
Pavones
Peralta
Santa Cruz
Santa Rosa
Santa Teresita
Tayutic
Tres Equis
Tuis
Turrialba
## Izvori
# Limón (provincija)

Limón
Zastava
**Limón**, provincija u Kostariki.

Okruzi (6):

Guácimo, distrikti (5):
Duacarí
Guácimo
Mercedes
Pocora
Río Jiménez
Limón, distrikti (4):
Limón
Matama
Río Blanco
Valle la Estrella
Matina, distrikti (3):
Batán
Carrandi
Matina
Pococí, distrikti (6):
Cariari
Colorado
Guápiles
Jiménez
La Rita
Roxana
Siquirres, distrikti (6):
Alegría
Cairo
Florida
Germania
Pacuarito
Siquirres
Talamanca, distrikti (3):
Bratsi
Cahuita
Sixaola
## Izvori
# Puntarenas (provincija)

Puntarenas
Zastava
Katedrala u Puntarenasu
**Puntarenas**, provincija u Kostariki.

Okruzi (11):

Aguirre, distrikti (3):
Naranjito
Quepos
Savegre
Buenos Aires, distrikti (9):
Biolley
Boruca
Brunka
Buenos Aires
Chánguena
Colinas
Pilas
Potrero Grande
Volcán
Corredores, distrikti (4):
Canoas
Corredor
La Cuesta
Laurel
Coto Brus, distrikti (5):
Aguabuena
Limoncito
Pittier
Sabalito
San Vito
Esparza, distrikti (5):
Espíritu Santo
Macacona
San Jerónimo
San Juan Grande
San Rafael
Garabito, distrikti (2):
Jacó
Tárcoles
Golfito, distrikti (4):
Golfito
Guaycará
Pavón
Puerto Jiménez
Montes de Oro, distrikti (3):
Miramar
San Isidro
Unión
Osa, distrikti (5):
Bahía Ballena
Palmar
Piedras Blancas
Puerto Cortés
Sierpe
Parrita, distrikti (1):
Parrita
Puntarenas, distrikti (16):
Acapulco
Arancibia
Barranca
Chacarita
Chira
Chomes
Cóbano
El Roble
Guacimal
Isla Del Coco (Parque Nacional)
Lepanto
Manzanillo
Monteverde
Paquera
Pitahaya
Puntarenas
## Izvori
# Heredia (provincija)

Heredia
Zastava
El Fortín. Kanton Heredia.
**Heredia**, provincija u Kostariki.

Okruzi (10):

Barva, distrikti (6):
Barva
San José De La Montaña
San Pablo
San Pedro
San Roque
Santa Lucía
Belén, distrikti (3):
Asunción
Ribera
San Antonio
Flores, distrikti (3):
Barrantes
Llorente
San Joaquín
Heredia, distrikti (5):
Heredia
Mercedes
San Francisco
Ulloa
Varablanca
San Isidro, distrikti (4):
Concepción
San Francisco
San Isidro
San José
San Pablo, distrikti (1):
San Pablo
San Rafael, distrikti (5):
Ángeles
Concepción
San Josecito
San Rafael
Santiago
Santa Bárbara, distrikti (6):
Barrio Jesús
Purabá
San Juan
San Pedro
Santa Bárbara
Santo Domingo
Santo Domingo, distrikti (8):
Pará
Paracito
San Miguel
San Vicente
Santa Rosa
Santo Domingo
Santo Tomás
Tures
Sarapiquí, distrikti (5):
Cureña
Horquetas
La Virgen
Llanuras Del Gaspar
Puerto Viejo
## Izvori
# San José (provincija)

San José
Zastava
Río Blanco, kanton Pérez Zeledón.
Cerro de la Muerte
**San José**, provincija u Kostariki utemeljena 1737. godine; 4.959 km²; 1.300.000 stanovnika. Glavni grad San José. U provinciji se ističe vrh Cerro de la Muerte i Chiripó s 3821 m visine, i u njoj se nalazi NP Braulio Carillo.
Okruzi (21):
Sastoji se od 20 kantona (Cantón) sa 111 distrikata:

* Kanton 1: San José
* Kanton 2: Escazú
* Kanton 3: Desamparados
* Kanton 4: Puriscal
* Kanton 5: Tarrazú
* Kanton 6: Asserí
* Kanton 7: Mora
* Kanton 8: Goicoechea
* Kanton 9: Santa Ana
* Kanton 10: Alajuelita
* Kanton 11: Vasquez de Coronado
* Kanton 12: Acosta
* Kanton 13: Tibás
* Kanton 14: Moravia
* Kanton 15: Montes de Oca
* Kanton 16: Turrubares
* Kanton 17: Dota
* Kanton 18: Curridabat
* Kanton 19: Pérez Zeledón
* Kanton 20: León Cortés Castro

## Izvori
# Heredia, Kostarika

| Heredia
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Moto
 | "Libertad, Paz, y Progreso"
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Kostarika
 |
| Gradonačelnik
 | José Avendaño (PLN)
 |
| Osnovan
 | 1705.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2012.) | 123,616
 |
| Geografija
 |
| Vremenska zona
 | CST (UTC-6)
 |
| Nadmorska visina
 | 1,150 m
 |

**Heredia** je kostarikanski grad koji se nalazi u istoimenoj provinciji. Grad trenutno prolazi brzi proces industrijalizacije, a nalazi se 10 kilometara sjeverno od glavnog grada zemlje, San Joséa.

## Historija

Prije osnivanja, područje oko Heredie je bio naseljeno domorodačkim plemenom poznatom kao Huetares. Godine 1706. doseljenici iz Cartaga, sagradili su crkvicu na mjestu koje se zove "Alvirilla", koji je uskoro postupno naseljava. 1736. Heredia je postala dovoljno velika da dobije svoju župu, a sagrađena je župna crkva. Biskup Nikaragve i Kostarike, Monseñor Pedro Agustín Morel de Santa Cruz osniva prvu školu kojom je upravljala crkva. Grad je preimenovan u Heredia u čast generala i političara Alonsa Fernándeza de Heredie. Općina Heredia je osnovana 19. svibnja 1812, a 1824 Heredia je unaprijeđen u gradu. Ustav je 1848 Heredi dodjelio status glavnog grada provincije i unaprijedio ga u kanton, te mu dodjeljuje sedam župa.

Za kratko razdoblje 1830., Heredia je bio glavni grad Kostarike. Središte je jednog od najvećih fakulteta u Kostariki koji prihvaća studenate i iz drugih zemalja.

## Klima

Vrijeme je toplo tijekom cijele godine, kiše su raspoređene tijekom cijele godine, ali kišno razdoblje je od svibnja do listopada.

## Gradovi prijatelji

* Marietta, Sjedinjene Države
* Matagalpa, Nikaragva

## Vanjske veze

* www.heredia.go.cr/ Arhivirano 2014-12-27 na Wayback Machine-u

## Izvor
# Alajuela

| Alajuela
 |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Moto
 | "Pro Patria Nostra — Sanguis Noster"
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Kostarika
 |
| Gradonačelnik
 | Roberto Thompson
 |
| Osnovan
 | 1782.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2012.) | 42.975
 |
| Gustina stanovništva
 | 4,800 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | CST (UTC-6)
 |
| Površina
 | 8.88 km²
 |
|
{{{mapa}}}

 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 20101-114
 |

**Alajuela** je kostarikanski grad koji se nalazi u istoimenoj provinciji. Grad je rodno mjesto Juana Santamarije nacionalnog junaka Kostarika, čije ime nosi i glavna kostarikanska zračna luka.

## Geografija

Zbog svog položaja u Valle Centralu (središnja kostarikanska dolina), Alajuela je danas dio velikog urbanizacijskog područja.

Granice grada formalno odgovaraju kantonu prvih područnih granica, čak i danas stanovništvo grada i urbanog područja proteže s onu stranu područnih granica. Općina Alajuela pokriva površinu od 8,88 km ², Leži na nadmorskoj visini od 952 metara nadmorske visine u središnjoj dolini, 19 kilometara sjeverozapadno od San Joséa.

## Klima

Klima je tropska, tipična za visinski dio središnje doline, ali malo toplija od San Joséa. Temperature je umjerena 23 do 26 stupnjeva s niskom vlažnosti od 20 posto gotovo tijekom cijele godine.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2000. godine, urbano područje grada Alajuela imao populaciju od 123.481 stanovnika (uključujući okrug Alajuela i gradsko stanovništvo drugih općina u Alajuela kantonu). Prema podacima iz 2009. u okrugu Alajuela živi 50.753 stanovnika, te je drugi po veličini kostarikanski grad.

## Gradovi prijatelji

* San Bartolomé de Tirajana, Španjolska
* Lahr, Njemačka
* Montegrotto Terme, Italija
* Downey, Sjedinjene Države
* Dothan, Sjedinjene Države
* Guadalajara, Meksiko
* Prefektura Ibaraki, Japan
* Hangzhou, Kina

## Galerija

* Biskupska palača

## Vanjske veze

* www.munialajuela.go.cr

## Reference
# Puntarenas

| Puntarenas
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Kostarika
 |
| Gradonačelnik
 | Rafael Castro (PLN)
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2012.) | 34,085
 |
| Gustina stanovništva
 | 990 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Vremenska zona
 | CST (UTC-6)
 |
| Nadmorska visina
 | 5 m
 |
| Površina
 | 34.34 km²
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 60101
 |
| Pozivni broj
 | +506
 |

**Puntarenas** je kostarikanski grad koji se nalazi u istoimenoj provinciji.

## Historija

Naselje je u kolonizacijsko doba bilo poznato kao Villa Bruselas, Puntarenas je otkrio Hernan Ponce de León 1519. godine. Unatoč korištenju zaljeva Nicoya kao ulaza u središnju Kostariku, luka Puntarenas se nije razvila do 1840., kada je postala izvozna luka za proizvode iz unutrašnjosti. Kostarikanski parlament proglasio je Puntarenas 1845. godine bescarinskom lukom (uz iznimku konjaka i žestokih pića). Željeznička pruga do San Joséa otvorena je 1910.

## Klima

Puntarenas je obično topliji od središnje doline, s dnevnim temperaturom u rasponu od 30 °C do 35 °C, u najhladnijem i najtoplijijem mjesecu.

## Stanovništvo

Prema podacima iz 2003. godine grad ima 10.406 stanovnika, dok šire područje ima oko 100.000 stanovnika.

## Vanjske veze

* Provincija, turizam
* Službena stranica Arhivirano 2009-02-21 na Wayback Machine-u
* Radio Puntarenas Arhivirano 2011-04-19 na Wayback Machine-u

## Izvor
# Liberia, Kostarika

| Liberia
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Kostarika
 |
| Osnovan
 | 1836.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2012.) | 62,995
 |
| Gustina stanovništva
 | 43 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Vremenska zona
 | CST (UTC-6)
 |
| Nadmorska visina
 | 144 m
 |
| Površina
 | 1,456.57 km²
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 50101
 |

**Liberia** se nalazi u sjeverozapadnom dijelu srednjoameričke države Kostarike i glavni grad je pokrajine Guanacaste. Grad ima oko 50.000 stanovnika. Osim Alejuele i Liberia ima međunarodnu zračnu luku (Zračna luka Daniel Oduber), s koje idu letovi za Atlantu, Charlotte, Dallas, Houston i Miami. Liberia se nalazi u blizini Nacionalnog parka Rincon de la Vieja.

## Vanjske veze

* www.muniliberia.go.cr
# Kostarikanci

**Kostarikanci** je naziv za stanovništvo Kostarike, odnosno narod koji je u toj državi nakon nezavisnosti razvio nacionalnu svijest.

Kostarikanci se od ostalih naroda Centralne Amerike razlikuju po neobično velikom udjelu bijelog stanovništva. Razlog tome je umjerena klima u visoravnima Kostarike kojoj su se španski doseljenici mogli lako prilagoditi bez potrebe za uvozom afričkih robova.

Govore španskim jezikom, a po vjeri su katolici, iako je u posljednje vrijeme dosta primjetan porast protestanizma.
# Estadio Nacional de Costa Rica (2011)

Estadio Nacional de Costa Rica|  |
| Estadio Nacional de Costa Rica – interaktivna karta |
| Lokacija |  San José, Kostarika |
| Podloga | Trava |
| Gradnja |
| Gradnja počela | 2008. |
| Otvoren | 26. ožujka 2011. |
| Korisnici |
| Fudbalska ili nogometna reprezentacija Kostarike |

**Estadio Nacional de Costa Rica** (srpskohrvatski: *Nacionalni stadion Kostarike*) je multifunkcionalni stadion u San Joséu. Estadio Nacional je bio prvi moderni sportski objekt izgrađen u cijeloj Centralnoj Americi. Stadion je sagrađen 2011. godine, a službeno je otvoren 26. ožujka 2011. s kapacitetom od 35,175 mjesta. Otvaranjem je zamijenio stari Nacionalni stadion.

Nacionalni stadion služi i kao domaći stadion nogometne reprezentacije Kostarike.
# Chorotega

**Chorotega** (Čorotegi), skupni naziv indijanskim plemenima raspršenim kroz Srednju Ameriku od južnog Hondurasa, odnosno od Zaljeva Fonseca na jug do zaljeva Nicoya u Kostariki. Lingvistički Čorotegi se sa meksičkim Chiapanecima povezuju u porodicu Chorotegan ili Manguean. Svi njihovi jezici nestali su u 18. (Kostarika) i 19. vijeku (Nikaragva).

## Plemena

Chorotegi su se kroz svoju povijest dijeli na više plemena ili lokalnih skupina koja su govorila srodnim jezicima. Među njima se razlikuju:

* *Chorotega vlastiti*, ?
* **Choluteca**, iz Zaljeva Fonseca u Hondurasu.
* **Mangue**, na pacifičkoj obali Nikaragve, podijeljeni na plemena
	+ a) Diriá i
	+ b) Nagrandan.
* **Orotiña**, najjužnija grupa plemena sa zaljeva Nicoya u Kostariki:
	+ a) Nicoya, na poluotoku Nicoya
	+ b) Orisi ili Orosi, južno od Jezera Nikaragva.

## Kultura i povijest

Prema ranim španjolskim kronikama skupine Čorotega migriraju prema jugu davno prije dolaska bijelih konkvistadora tjerajući domaća plemena sa svog novog staništa, proširivši se tako sve do u Kostariku. bili su naoružani lukom i strijelom i štitili se u ratu pamučnim oklopima. Neki njihovi običaji i svakako su potjecali od razvijenijih Nahua sa sjevera, kao što su ljudska žrtvovanja. Imali su cijeli panteon bogova koje su obožavali u posebno izgrađenim svetištima. Odlikovali su se i osebujnim lončarskim proizvodima. Odličnici Čorotega su se tatauirali (tetovirali), a prakticirali su i tjelesna samosakaćenja ušiju, jezika i genitalija. Bili su lovci, ribari i biljogojci.

## Populacija

Etnička populacija 2000. iznosi 795
# Térraba

**Térraba** (Teribe), pleme ili plemena američkih Indijanaca velike porodice Macro-Chibchan, porodica talamancan, koji žive na području američke države Panama, između rijeka Río Tarire i Río Telorio. Prema jednoj klasifikaciji njima su pripadali i Uren, Ara, Tojar, Techbi ili Teshbi, Lari, Depso i Zorquin (Zhorquin).

Populacija im iznosi oko 3.000 u Panami (1996 SIL). U Kostariki ih ima najviše 300 (1991 SIL).

## Izvori
# Nikaragvanci

**Nikaragvanci** je naziv za stanovništvo Nikaragve, odnosno za narod koji je nakon nezavisnosti te države stekao nacionalnu svijest.

Uglavnom potječu od drevnih indijanskih domorodaca i španskih doseljenika, te su danas po rasnim obilježjima uglavnom mestici. Govore španskim jezikom, a po vjeri su katolici, iako je u posljednje vrijeme među njima prisutan porast protestantizma.
# Manguean

**Manguean** (Chiapanec-Mangue), porodica indijanskih jezika i plemena raširenih po meksičkim državama Chiapas i Oaxaca, i srednoameričkim državama Nikaragva, Honduras i Kostarika. Porodica Manguean vodi se kao dio Velike porodice Oto-Manguean a obuhvaća jezike i plemena: Chiapanec iz Chiapasa, nestale Mangue sa plemenima Diria i Nagrandan iz Nikaragve, nestale Chorotega i Choluteca iz Hondurasa, i Orotiña Indijance iz Kostarike sa plemenima Orosi ili Orisi što žive južno od jezera Nicaragua i Nicoya sa poluotoka Nicoya, čiji se potomci danas izdaju za izumrle Chorotege, pa ih i SIL vodi pod tim imenom.
# Orotiña

**Orotiña** (Orotinya), malena skupina indijanskih plemena porodice Manguean nastanjenih u srednjoameričkoj državi Kostarika. Predstavnici su im Nicoya sa istoimenog poluotoka na pacifičkoj obali, Orotiña vlastiti i Orosi ili Orisi južno od jezera Nicaragua . Danas se izjašnjavaju pod imenom nestalog plemena Chorotega. Jezici su im izumrli pred kraj 18. stoljeća a oni se danas koriste španjolskim.

## Izvori
# Burica

**Burica**, pleme američkih Indijanaca koje je u periodu konkviste živjeli na poluotoku južno od Puerto Armuellesa na Punta Burici u Panamskoj provinciji Chiriquí i susjednoj Kostariki u provinciji Puntarenas . Jezično su pripadali skupini Dorasque, velika porodica Chibchan.

## Izvori
# Barbacoan

Područje govorenja Barbacoa jezika.
**Barbacoan**, indijanska jezična porodica iz Kolumbije i Ekvadora koja obuhvaća jezike i dijalekte Indijanaca Andaki, Barbacoa, Cayapa, Tsáchila, Coconuco, Guambiano, Totoro, Kwaiker, Muellamues, Cara, i moguće neke manje skupine. Često je vode kao dio Velike porodice Macro-Chibchan.

Ranije se ponekad nazivala i Barbacoan-Paezan, no danas se jezik páez, kojim govore Páez Indijanci, vodi kao izolirani jezik. Njemu pripada i dijalekt paniquita kojim govore Paniquita Indijanci.

## Jezična podjela

Andaqui (1)

* Andaqui [ana] (Kolumbija)

cayapa-colorado (2)

* Chachi [cbi] (Ecuador)
* Colorado [cof] (Ecuador)

Coconucan (2)

* Guambiano [gum] (Kolumbija)
* Totoro [ttk] (Kolumbija)

Pasto (2)

* awa-cuaiquer [kwi] (Kolumbija)
* Barbacoas [bpb] (Kolumbija)

Skupini barbacoa, u užem smislu, Daniel Garrison Brinton pripisuje plemena Barbacoas, Cayapas, Colorados ili Sacchas, Cuaiqueres, Iscuandes, Manivis i Telembis

Skupini coconuco isti autor pripisuje plemena Coconucos, Guanucos, Guambianos ili Moguexes, Pubenanos, Mosqueras, Polindaras i Totoros

Ovim jezicima prema jednoj klasifikaciji po McQuownu (1955.) i Greenbergu (1956.) trebalo bi pridodati i jezike paez, paniquita, popayan i purace, koji su s jezicima coconuco, guanaco (guanuco) moguex (guambiano), polindara, pubenaro (pubenano) i totoro, klasificirani posebnoj podporodici paezan-coconucan-popayanens. Nadalje jezike koji su zajedno klasificirani s jezicima coaiquer i colorado, klasificirani podporodici barbacoa: cara, cocora (iz Nikaragve), colima, gotane (Kostarika), muellamues, nigua, patia, sindagua. Po istoj klasifikaciji pripadaju joj i guatuso, jezik porodice rama, i jezici Cuna i Cueva Indijanaca.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Barbacoa
* Tree for Barbacoan Arhivirano 2008-10-24 na Wayback Machine-u
# Guatuso

Guatuso
**Guatuso** (Maleku), pleme američkih Indijanaca porodice rama, nastanjeni u blizini vulkana Arenal u Kostariki na rezervatu Guatuso. Tri njihove grupe danas žive u 3 sela: Palenque El Sol, druga u Palenque Margarita i najveća u Palenque Tonjibe . Služe se jezikom maléku jaíka ili guatuso, 750 govornika (2000), etničkih 1,074 (2000). Žive od poljodjelstva.

## Izvori

## Vanjske veze

* Maléku Jaíka
* Costa Rica's Indigenous Reserves Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
# Talamancan

**Talamancan**.- jezična porodica iz Srednje Amerike, koja se vodi kao dio Velike porodice Chibchan. Predstavljaju je jezici Talamanca nekih plemena iz Kostarike i Paname, a čini se imali su predstavnike čak u Kolumbiji, to su: Boruca, Bribri, Burucaca, Cabecar, Chiripo, Coto, Estrella, Guetar (po novijoj kalsifikaciji pripadaju porodici Rama), Pocosi, Quepo, Quilla, Suerre, Tariaca, Teshbi (Techbi), Térraba (Naso, Teribe), Tojar, Tucurrique, Turucaca i Voto.

## Jezici

Danas je priznato 4 talamancanska jezika, to su: boruca [brn] (Kostarika); bribri [bzd] (Kostarika); cabécar [cjp] (Kostarika); teribe [tfr] (Panama)

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Burucaca

**Burucaca** (Burucac, Borucac), pleme američkih jezične porodiceTalamancan, velika porodica chibchan, srodno Borucama, naseljeni nekada u unutrašnjosti istočne Kostarike . Ne smiju se pobrkati sa plemenom Turucaca koji su živjeli sjeverno od zaljeva Golfo Dulce.

## Izvori
# Guetar

Skulptura Guetar Indijanaca iz 16. stoljeća. Kostarika
**Guetar** (Guetare, Güetar, Huetar, Wétar), indijanski narod jezične porodice Talamancan (Swanton), ili iz grupe Rama, kako ih danas klasificiraju, te srodni plemu Guatuso ili Maleku. Naseljeni su u Srednjoj Americi u središnjim predjelima Kostarike, danas na rezervatima Quitirrisí i Zapatón.

Svoje ime dobili su po poglavici Huetar čije je pleme živjelo sjeverno i istočno od Punta de Herradura, a postojale su jš 4 druge poglavice koji su kontrolirali ostalim skupinama, to su bili Garabito, Guarco, Pacaca i Asseri što bi upućivalo na nekad snažnu političku međuplemensku oraganizaciju prije Osvajanja (Konkviste). Peralta (1895.) navodi da su im pripadala "provincije" i plemena: Abra, Accerri, Catapa, Cooc, Garabito, Guarco, Pacaca, Tayopan, Tice i Turriarba, među kojima je poznato da su Indijanci Tice i Catapa pripadnici porodice Rama, kako i Swanton navodi u svojem popisu plemena Meksika i Srednje Amerike.

Plemena Guetar, Voto i Suerre u podlegla su u osvajanjima prilično rano, a danas su se od ova tri plemena jedini Guetari očuvali..

## Izvori

## Vanjske veze

* Photographs of Huetar artifacts.
* Vocabulary Words in Native American Languages: Huetar