Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Quepo

**Quepo**, Pleme Talamancan Indijanaca, jedne od podgrupa Boruca, naseljeno najmanje od 2000 pr. Kr. pa do dolaska Španjolaca u 16. stoljeću na pacifičkoj obali Kostarike u predjelu Quepos Pointa, oko grada Quepos. Ubrzo nakon dolaska Španjolaca Indijanci su decimirani. Ime Quepo očuvao se u nazivu grada Quepos koji po njima dobiva ime. U obližnjem gradu Londres, nalazi se muzej sa očuvanim artifaktima ovog plemena.
Tijekom 1563. Juan Vazques de Coronado, mlađi brat legendarnog Francisco Vazques de Coronadoa koji je putovao jugom današnjeg SAD-a, dolazi u zemlju Quepo Indijanaca na obalama rijeke Naranjo u pratnji svećenika Martina de Bonilla-e, koji je ostavio opis života ovih Indijanaca, kojima je tada vladao cacique (kasik) Corrohore.
Bonilla je uočio da je ovo pleme bilo prilično napredno. Poznavali su parne kupelji i bili su dobri tkalci koji su tkali elegantnu odjeću. Muškarci su se bavili lovom, ribolovom.

## Vanjske veze

* The Quest for a Pacific Beach
* Quepos History Arhivirano 2008-01-12 na Wayback Machine-u
# Suerre

**Suerre**, pleme američkih Indijanaca iz grupe Talamancan (Swanton) nastanjeno nekada na atlantskoj obali Kostarike južno od ušća rijeke Río San Juan pa do ušća rijeke Matina, odnosno današnji sjeverni dio provincije Heredia.

Ovo pleme imalo je četiri poglavice poznate kao Suerre, Chiuppa, Camachire i Cocori, ali o njima nije ništa poznato. Lothrop (1926, citira Benzoni) kaže da su im kuće oblika jaja, u dužini oko 45 koraka i širine oko 9., opasane trskom i prekrivene palminim lišćem.

Jezik (suerre ili turricia) im je izumro. Ime im se očuvalo u hidronimu Río Suerre

## Izvori
# Turucaca

**Turucaca** (Turrucaca), pleme Talamancan Indijanaca, velika porodica chibchan, naseljeno nekada sjeverno od zaljeva Dulce na sjeverozapadnoj obali Kostarike. Jezično su bili srodni Borucama, i vjerojatno zajedno sa plemenima Cocto, Quepo, Burucaca i Abubaes, sa njima gube identitet .

## Izvori
# Voto

Rekonstrukcija. Indijanci Voto. Parque Nacional Volcán Poás. Kostarika
**Voto** (Boto; pl. Votos, Botos), pleme Talamancan Indijanaca sa rijeke río Pocosol (mala sunčana rijeka; danas Río San Carlos), pritoci San Juana i podnožju kordiljere central u Kostariki. Prema guverneru Rodrigo Arias Maldonado y Góngora, Voto su (1662) na obali Pocosola imali oko 200 obitelji. Nestali su vjrojatno u 17 stoljeću.

Devedeset zarobljenih pripadnika ovog plemena guverner Juan López de la Flor preselio je 1665. u Atirro .

## Izvori
# Kolibri

| Kolibri
 |
| --- |
|  |
| *Calypte costae* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Apodiformes  |
| Porodica:
 | **Trochilidae** Vigors, 1825. |

**Kolibri** (lat. *Trochilidae*) je porodica ptica koja ima dvije potporodice, Trohilindae i Phaethornithinae. Prije je smatrana zasebnim redom, ali su nedavna istraživanja dokazala da je ipak porodica reda srpokrilki.

Porodica kolibrija ima više od 100 rodova i oko 330 - 340 vrsta.

## Izgled i građa tijela

Kolibri su uglavnom vrlo malene ptice. Najmanji kolibri koji je u isto vrijeme i najmanja ptičja vrsta uopće, *Mellisuga helenae*, dugačak je, zajedno s kljunom i repnim perima, samo 6 cm. Najveća vrsta je *Patagona gigas* a veliki su oko 25 cm. Većina kolibrića ima šareno perje, u pravilu s metalnim odsjajem. Grlo mužjaka je često sjajno crveno, plavo ili smaragdno zeleno.

Posebno obilježje kolibrića je kljun, koji je kod gotovo svake vrste drugačiji. Tako vrsta *Ensifera ensifera* ima kljun dug 10 cm, što je gotovo jednako koliko mu je dugačak ostatak tijela. Suprotno tome, kljun vrste *Ramphomicron microrhynchum* je dug samo 5 mm. Nekim vrstama kljun je savinut prema dolje, nekim prema gore, a zajedničko im je samo to, da je svaki prilagođen sasvim određenom tipu cvijeta, tako da svaka vrsta ima svoju vlastitu ekološku nišu, čime se izbjegava konkurencija među vrstama. Skupljanjem nektara iz cvijeta uzimaju šećernu vodu.

Jezik im je dugačak i može se ispružiti daleko iz kljuna. Na vrhu je rascijepljen i ima oblik cjevčice, što im omogućuje da lako piju nektar iz cvjetova, no, međutim, nektar je siromašan hranjivim tvarima, pa prehranu dopunjuju kukcima i paukovima, kako bi se opskrbili aminokiselinama, vitaminima, mineralima itd. Med je rizičan za zdravlje kolibrija, jer ima previše šećera.

Mnoge vrste prave "gnijezdo" na drvetu ili grmu, a u njemu su obično 2 dva jaja. Jaje kolibrija najmanje je od jaja drugih ptičjh vrsta, a teži oko 0,30 grama. Inkubacija traje 12 do 19 dana, a kad se ptići izlegnu, veliki su otprilike kao orah.

## Posebnosti

Kolibri imaju vrlo visoku frekvenciju zamaha krilima, čak do 80 zamaha u sekundi. To im omogućuje let u stranu kao i unatrag, a mogu i ostati u zraku na jednom mjestu. Još jedna osobitost kolibrića je i da imaju osam pari rebara, dok ih druge ptice imaju uglavnom šest. Srce im ima 400 do 500 otkucaja u minuti, a broj udaha u minuti im je do 250. Za vrijeme sna, drastično im se smanjuje frekvencija otkucaja srca, inače bi, zbog vrlo brzog metabolizma, uginuli od gladi.

## Rasprostranjenost

Kolibri u prirodi žive isključivo u Americi, i to sve od juga Aljaske pa do Ognjene zemlje.

### Galerija

*
*
*
*

### Kolibri je najmanja ptica na svetu!

## Reference

## Vanjske veze
# Karipska Nizozemska

| Caribisch Nederland Hulanda Karibe Karipska Nizozemska |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| Službeni jezici | holandski, engleski, papijamento |
| Vlada | Ustavna monarhija |
| Utemeljenje | deo Holandije |
| Površina |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2010 | 18.000 (191.) |
| • Gustoća | 56 /km2 |
| Valuta | Američki dolar |
| Vremenska zona | -1 |
| Pozivni broj | 599 |
| Veb-domena | .nl, .an, .bq |

**Karipska Nizozemska** ili **Karipska Holandija** (hol. *Caribisch Nederland*, pap. *Hulanda Karibe*), je naziv koji se odnosi na tri opštine Holandije koje se nalaze u Karipskom moru – Boner, Sveti Eustahije i Saba. Zahvata površinu od oko 328 km², gde živi približno 18.000 stanovnika. Zvanični jezik je holandski a govore se i engleski, papijamento.

Evropska Holandija i Karipska Holandija zajedno čine jednu od četiri konstitutivnih država Kraljevine Holandije – Holandiju.

## Postanak

Ove opštine su do 10. oktobra 2010. godine bili u sastavu Holandskih Antila, jednog od delova Kraljevine Holandije. Njihovim raspadom nastali su zasebni delovi u okviru Kraljevine Holandije – Aruba, Kurasao i Sveti Martin. U isto vreme Saba, Sveti Eustahije i Boner uključeni su u sastav Holandije.

## Sastav

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Zastava
 | Ime
 | Glavni grad
 | Najveći grad
 | Površina (km²)
 | Stanovništvo 1.1.2010. | Gustina (po km²)
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Boner | Kralendajk | Kralendajk | 294 | 13.389 | 46
 |
|  | Sveti Eustahije | Oranjestad | Oranjestad | 21 | 2.886 | 137
 |
|  | Saba | Botom | Botom | 13 | 1.737 | 134
 |
| Ukupno
 | 328
 | 18.012
 | 55
 |
| --- | --- | --- | --- |

 |

## Galerija

* Kralendajk (Boner)
* Oranjestda (Sveti Eustahije)
* Botom (Saba)

## Povezano

* Holandski Antili
* Holandski Karibi
* Saba
* Boner
* Sveti Eustahije

## Reference

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija Karipske Holandije
* Zvanična prezentacija Bonera Arhivirano 2015-05-12 na Wayback Machine-u
* Zvanična prezentacija Sabe Arhivirano 2012-05-17 na Wayback Machine-u
* Zvanična prezentacija Svetog Eustahija
# Zastava Kolumbije

Zastava Kolumbije
Civilna zastava Kolumbije
Mornarička zastava Kolumbije
**Zastava Kolumbije** je usvojena 26. novembra 1861. Zastava je trobojka, žute, plave i crvene boje. Žuta boja zauzima gornju polovinu zastave, a druge dvije po jednu četvrtinu.

Francisco de Miranda je prva osoba koja je osmislila zastavu sa ove tri boje, oslanjajući se primarno na boje koje je koristio Kristofer Kolumbo na svojoj zastavi, ali i Goetheovu toeriju o osnovnim bojama. Ove boje na zastavi dijele Kolumbija, Ekvador i Venecuela.

Ipak smatra se da ove boje nose i dodatna značenja. tako je žuta simbol resursa zemlje, plava okeana koji okružuju ovu zemlju, a crvena krvi prolivene u borbi za nezavisnost.
# Grb Kolumbije

Grb Kolumbije
**Grb Kolumbije** je usvojen 9. maja 1834. godine. Grb se sastoji od štita koji je podjeljen na tri dijela. U gornjem dijelu se nalazi šipak, pored koga se nalaze dva roga ispunjena zlatnim i srebrnim novčićima, kao i tropskim voćem. U srednjem dijelu se nalazi frigijska kapa, kao simbol slobode. U donjem dijelu se nalaze dva broda koji simboliziraju moreplovsku prošlost Kolumbije i panamskog kanala koji je bio u sastavu Kolumbije do 1903. Iznad štita je kondor koji u kljunu drži maslinovu granu, a ispod njega je traka sa natpisom "Libertad y Orden" (Sloboda i Red). Pored štita se viore četiri kolumbijske zastave.

## Povezano

* Zastava Kolumbije
# Amazonas (departman, Kolumbija)

| Amazonas
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Leticia
 |
| **guverner** | Jesús Galdino Cedeño
 |
| Površina
 | 109500 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 79.020
 |
| **Gustoća** | 1 stanovnik na km²
 |

**Amazonas** (španjolski: *Departamento de Amazonas*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.
Departman je osnovan tek 1993.

## Karakteristike

Amazonas se prostire na krajnjem jugoistoku zemlje (ispod ekvatora) po aluvijalnoj od ravnici Amazone.
Sa sjevera graniči sa departmanima Caquetá i Vaupés, sa istoka sa Brazilom, sa juga sa Peruom i sa zapada sa Departmanom Putumayo.

Departman ima površinu od 109,500 km², na kojoj je 2020. živilo 79,020 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Leticia.

## Administrativna podjela

Departman Amazonas je podjeljen na 11 općina (španjolski: *municipalities*);

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Amazonas* (`es`)
# Leticia, Kolumbija

| Leticia
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Amazonas
 |
| **Osnovan** | 1867.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Jorge Luis Mendoza Muñoz
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 13 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 6,182 km²
 |
| **Visina** | 96 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 33,503
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2,567 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 48,144
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 7.787 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Leticiaclass=notpageimage| Leticia na karti Kolumbije
 |

**Leticia** je općina od 48,144 stanovnika i grad od 33,503 st. na krajnjem jugoistoku Kolumbije u
Departmanu Amazonas, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Leticia leži duž lijeve obale rijeke Amazone, na tromeđi Brazil-Peru-Kolumbija.

## Historija

Luka na Amazoni
Aerodrom Alfredo Vásquez Cobo
Leticiju je osnovao kao luku na Amazoni, kapetan peruanske vojske Benigno Bustamante u aprilu 1867. i nazvao je *San Antonio*.
U decembru iste te godine, mjestu je promjenjeno ime u *Leticia*, po Leticiji Smith, mladoj ženi inženjera Manuela Charóna, koji je poslan da izgradi utvrdu *Mariscal Ramón Castilla*.
Kako je bila vrlo udaljena od većih mjesta i puteva ostala je vrlo mala, krajem 19. vijeka u njoj je živjelo svega 50 porodica.

Sve do potpisivanja sporazuma Salomón-Lozano -1927., Leticia je bila peruanska, tek tad je došla pod [[kolumbija|kolumbijsku jurisdikciju zajedno s ostatkom amazonskog trapeza.

Danas se privreda Lecije bazira na šumarstvu, ribarstvu i ekološkom turizmu (eskurzije po amazonskoj prašumi).

Kako je od Bogote udaljena preko 1200 km, od tog posljednih 700 km nema poštene ceste, Leticia ima i aerodrom *Alfredo Vásquez Cobo* (ICAO: *SKLT* , IATA: *LET*) udaljen 5 jugoistočno od centra grada.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice grada* (`es`)
# Arauca (departman)

| Arauca
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Arauca
 |
| **guverner** | Indira Luz Barrios Guarnizo
 |
| Površina
 | 23851 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 294.206
 |
| **Gustoća** | 12 stanovnika na km²
 |

**Arauca** (španjolski: *Departamento de Arauca*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Arauca se nalazi na sjeveroistoku zemlje, u slivu rijeke Orinoco. Najveći dio je llanos (travnata ravnica) osim na krajnjem zapadu, gdje se naglo uzdižu planine
Kolumbijskih Istočnih Kordiljera.

Departman je osnovan tek 1991. kad je usvojen novi ustav po kom su svi dotadašnji komesarijati i indepedencije postali departmani.

## Karakteristike

Arauca ima površinu od 23,851 km², na kojoj je 2020. živilo 294,206 stanovnika.

Arauca sa sjevera i istoka graniči sa Venecuelom, sa juga sa departmanima Vichada i Casanare i sa zapada sa Departmanom Boyacá.

Administrativni centar departmana je grad Arauca.

## Administrativna podjela

Departman Arauca je podjeljen na 7 općina (španjolski: *municipalities*).

## Privreda i transport

Privreda departmana bazira se na poljoprivredi, najvažnije poljoprivredne kulture su šećerna trska, kukuruz, riža i kakao.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Arauca* (`es`)
# Arauca

| Arauca
 |
| --- |
| Centar grada vijećnicaCentar grada vijećnica |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Arauca
 |
| **Osnovan** | 1780.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Edgar Fernando Tovar
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 5,788 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 21 km²
 |
| **Visina** | 125 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 96,814
 |
|  - **Gustoća** | 16.73 stan./km²
 |
|  - **Urbano područje** | 74,195
 |
|  - **Urbana gustoća** | 3,469 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Araucaclass=notpageimage| Arauca na karti Kolumbije
 |

**Arauca** za kolonijalnih vremena znana kao *Villa de Santa Bárbara de Arauca*, je općina od 96,814 stanovnika i grad od 74,195
stan. na sjeveroistoku Kolumbije u Departmanu Arauca čiji je administrativni centar.

## Geografija

Arauca se prostire duž južne obale rijeke Arauce, na sjevernoj obali leži venecuelanski grad El Amparo sa kojim je povezana mostom *José Antonio Páez*.

Cestom *Libertadores* povezana je sa Bogotom i Caracasom.

## Historija

Araucu je formalno osnovao 1780. jezuitski misionar *Juan Isidro Daboín*, na mjestu postojećeg naselja plemena Arawak.

Za vrijeme Invazije Nove Granade Arauca je četiri mjeseca 1816. bila prijestolnica Bolivarove Republike Nova Granada.

Kolumbijsko-venezuelanski spor oko granice kulminirao je 1899. kad je venezuelanska vojska zauzela Araucu. U to vrijeme bilo je političara kao što je bio *Antonio Laverde*, koji su bili za odcjepljenje Arauce i Boyace od Kolumbije. On je nakon poraza emigrirao u Venecuelu.

Arauca je 1953. bila centar gerilica okupljenih oko lidera *Guadalupe Salceda*.

Avio-kompanija Avianca počela je od 1958 redovno letiti za Cúcutu, Bogotu i Medellín, iz novoizgrađenog aerodroma *Santiago Pérez Quiroz* (ICAO: *SKUC*, IATA:
*AUC*) .
Od 1959. Arauca ima status općine, a od 1960-ih je za Kolumbijskog građanskog rata ponovno bila gerilski centar.

Kad je 1983. otkrivena nafta kod sela Caño Limón, otpočeo je eksplozivni rast grada, koji je za manje od sedam godina od 14,000 narastao na 30,000 stanovnika.
Tad su otpočela i ulaganja u Infrastrukturu; od kanalizacije, nasipa protiv poplava do sportskih terena u Olimpijskom selu.

## Privreda

Ekonomija današnje Aruce bazira se na nafti, stočarstvu i prekograničnoj trgovini sa venecuelanskim saveznim državama Apurom i Táchirom. Većina dućana prima Venezuelanski bolívar iako to nije službena valuta.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Arauca* (Službene stranice grada) (`es`)
# Atlantico (departman)

| Atlantico
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Barranquilla
 |
| **guverner** | Elsa Noguera
 |
| Površina
 | 3316 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.722.128
 |
| **Gustoća** | 821 stanovnik na km²
 |

**Atlantico** (španjolski: *Departamento de Atlantico*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno
podjeljena.

## Karakteristike

Atlantico se prostire na sjeveru zemlje, sa sjevera graniči sa Karipskim morem sa zapada sa Departmanom Bolivar i sa istoka
sa Departmanom Magdalena od kog ga razvaja Rijeka Magdalena.

Departman ima površinu od 3,316 km², na kojoj je 2020. živilo 2,722,128 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Barranquilla.

## Administrativna podjela

Departman Atlantico je podjeljen na 23 općina (španjolski: *municipalities*).

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Atlantico* (`es`)
# Barranquilla

| Barranquilla
 |
| --- |
| Trg sv.NikoleTrg sv.Nikole |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Atlantico
 |
| **gradska prava** | 1813.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Jaime Pumarejo Heins
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 101 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 154 km²
 |
| **Visina** | 18 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2018.)
 |
|  - **Urbano područje** | 1,205,284
 |
|  - **Urbana gustoća** | 11,891 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 1,274,250
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 8,264 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 0800
 |
| Karta
 |
| Barranquillaclass=notpageimage| Barranquilla na karti Kolumbije
 |

**Barranquilla** je općina od 1,274,250 stanovnika i grad od 1,205,284 st. na sjeveru Kolumbije u Departmanu Atlantico, čiji je administrativni centar.

Barranquilla je četvrti je po veličini grad u Kolumbiji, najveći i najznačajniji industrijski centar u tom dijelu zemlje, koji se od 1993. službeno zove *Distrito Especial, Industrial y Portuario de Barranquilla* (Specijalni industrijski i lučki distrikt Barranquilla).

## Geografija

Barranquilla leži duž lijeve (zapadne) obale rijeke Magdalene, 7,5 km prije njena ušća u Karipsko more.

## Historija

Za razliku od ostalih većih gradova u Kolumbiji, Barranquilla je osnovana tek nakon španjolskog kolonijalnog carstva i proglašena gradom u aprilu 1813.

Fotografija iz aviona
Strateška i ekonomska važnost grada porasla je od druge polovice 19. vijeka, kad je započela redovna plovidba parobrodima rijekom Magdalenom, što mu je omogućilo da postane glavna luka u zemlji sve do prve polovice 20. vijeka.

Krajem 19. vijeka zvana je *Zlatna vrata Kolumbije*, jer su preko njene luke ušle hiljade imigranata iz Španjolske, Njemačke, talije, Francuske, Kine i Bliskog istoka.
Željeznička pruga izgrađena je do grada 1871., a 1885. do grada je stigao i telefon.
U Barranquilli je 1919. započela sa radom prva kolumbijska avio-kompanija *Scatda* (današnja Avianca), a 1928. i prva Radio-stanica.

Barranquilla je 1940-ih izrasla u drugi po veličini grad u Kolumbiji i jedan od najmodernijih u Karibima i Južnoj Americi.

Grad je domaćin najvećeg kulturnog događaja u Kolumbiji, karnevala u Barranquilli, kog je UNESCO - 2008. uvrstio na Listu nematerijalne svjetske baštine u Americi.

## Privreda i transport

Današnja Barranquilla je velik industrijski centar, koji pored luke ima i aerodrom *Ernesto Cortissoz* (ICAO: *SKBQ*, IATA: *BAQ*).

## Značajne osobe

* Shakira, pjevačica
* Gabriel García Márquez, pisac
* Teófilo Gutiérrez, nogometaš

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Barranquilla* (Službene stranice grada) (`es`)
# Bolívar (departman)

| Bolivar
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Cartagena
 |
| **guverner** | Vicente Antonio Blel
 |
| Površina
 | 26719 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.180.976
 |
| **Gustoća** | 82 stanovnika na km²
 |

**Bolivar** (španjolski: *Departamento de Bolivar*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno
podjeljena.

Departman je osnovan 1857. kao jedan od prvih departmana.

## Karakteristike

Bolivar ima površinu od 26,719 km², na kojoj je 2020. živilo 2,180,976 stanovnika.

Bolivar je na sjeverozapadu omeđen Karipskim morem, na zapadu rijekom Cauca a na istoku rijekom Magdalena.
Velik dio njegove površine sastoji se od vrućih, vlažnih, šumovitih nizina.

Departman sa zapada graniči sa departmanima Sucre i Córdoba, sa sjevera i sjeveroistoka sa Departmanom Atlantico i sa istoka sa Departmanom Magdalena.

Administrativni centar departmana je grad Cartagena.

## Administrativna podjela

Departman Bolivar je podjeljen na 46 općine (španjolski: *municipalities*).

## Privreda

Privreda Bolivara bazira se na poljoprivredi (žitarice, šećerna trska, kava, duhan, pamuk) i stočarstvu.

Od ruda ima zlato, ugljenu i naftu. Industrija je koncentrirana u Cartageni u kom se prerađuje nafta, proizvodi tekstil i piće.
Transportna žila kucavica je rijeka Magdalene, uz nešto cesta.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Bolivar* Arhivirano 2022-12-14 na Wayback Machine-u (`es`)
# Boyacá (departman)

| Boyacá
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Tunja
 |
| **guverner** | Ramiro Barragán Adame
 |
| Površina
 | 23138 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.242.731
 |
| **Gustoća** | 54 stanovnika na km²
 |

**Boyacá** (španjolski: *Departamento de Boyacá*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman se nalazi na sjeveru zemlje, prostire se od hladnih planina Kolubijskih Istočnih kordiljera na zapadu, preko gusto obraslih šumovitih padina do velikih prostranstva
ravničarskog Llanosa na istoku. U njemu se nalazi najveće jezero u Kolumbiji Tota.

## Karakteristike

Boyacá ima površinu od 23,138 km², na kojoj je 2020. živilo 1,242,731 stanovnika.

Boyacá sa sjevera graniči sa departmanima Santander i Norte de Santander, sa sjeveroistoka sa Venecuelom i
Departmanom Arauca, sa istok sa Departmanom Casanare, sa juga sa Departmanom Cundinamarca i sa zapada sa departmanima
Caldas i Antioquia.

Administrativni centar departmana je grad Tunja.

## Administrativna podjela

Departman Boyacá je podjeljen na 123 općina (španjolski: *municipalities*).

## Historija

Deparman Boyacá osnovan je 1886., od njega se 1935 odvojila Arauca, a 1974 i Casanare.

## Privreda

Privreda departmana bazira se na ratarstvu; uzgoju; žitarica, duhana, kave, banana i drugog voća.
Boyacá je poznata po rudnicima smaragda i prvoj potpuno integriranoj čeličani u Kolumbiji, izgrađenoj 1955. u gradu Paz de Río. Ona koristi željeznu rudu i ugljen iz velikih nalazišta u blizini.

Iako Panamerički autoput i magistralna željeznička pruga prolaze kroz Tunju i druge veće gradove, prometna infrastruktura je loša.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Boyacá* (`es`)