# Sami Frashëri

**Sami Frašeri** (albanski: *Sami bey Frashëri*, turski: *Semseddin Sami*; Frašer, 1. jun 1850. — Istanbul, 18. jun 1904.) je bio filolog, dramski pisac, književnik i autor rečnika.

| Sami Frashëri |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | (1850-juna-01)1. juna 1850. Frašer (Rumelija, Osmansko carstvo) |
| Smrt | 18. juna 1904. (dob: 54) Istanbul (Osmansko carstvo) |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | pisac i filozof |

## Porodica i obrazovanje

Rođen je u brdskom selu Frašer, danas na krajnjem jugo–istoku Albanije a tada se nalazilo u Janjinskom ajaletu u sustavu pokrajine Rumelije u Osmanskom carstvu. Potiče iz porodice osmanskih vlastelina (vidi : porodica Frashëri). Otac mu je bio Halid-beg Frašeri (1797–1859) a majka Emina iz Korče, koja je bila potomak sultana Bajazita II, Mehmeda Fatiha i Imrahor Ilijas-bega (1408–1511). Osnovno obrazovanje je stekao u rodnom Frašeru, gdje je uzimao privatne časove kod Kalkandelenli Mahmud efendije. Dok je još bio dete umrli su mu i otac (1859) i majka (1861). Nakon smrti roditelja, Sami je se sa svojom braćom preselio u Janjinu u kojoj je za sedam godina završio osmogodišnju Zosimaja školu na grčkom jeziku. U Zosimaja školi Sami je naučio grčki, talijanski i francuski jezik. Pohađao je i privatne časove arapskog i persijskog jezika.

## U Istanbulu

Samijeva karijera je se razvila za vrijeme sultanata Abdulhamida II. (1876–1909). Posle završene Zosimaja škole, bio je jedno vrijeme časnik u upravi Janjinskog ajaleta (1871), potom je odselio je u Istanbul (1871/1872) gdje je surađivao sa Naimom. Naim je međutim obolio od sušice i vratio se u Frašer, Sami je ostao u Istanbulu i u novembru 1872. je osnovao časopis *Hadîka* (Vrt) zajedno sa Namik Kemalom, Ebüzziyom Tevfikom i drugim intelektualcima. U to vrijeme je se pridružio krugu Mladih Osmanlija. 1872. je objavio na turskom jeziku roman *Ta'aşşûk-ı Tal'at ve Fitnât*, prvi turski roman i djelo koje je imalo dosta uspjeha u svoje vrijeme, pa će postati uzorak i za druge romanopisce. U maju 1873. je postao urednik *Hadîke*. Istovremeno je prevodio sa francuskog jezika. 1874. je napisao dramsko djelo *Besâ yâhut Âhde Vefâ*. Premijera ovog zanimljivog djela je se odigrala u Istanbulu 6. aprila 1874. U junu 1874. otputovao je u Tripoli gdje je tijekom devet mjeseci uređivao vilajetski list *Tarabulus*, pak razlog njegovog odlaska u Libiju nije posve jasan.

U godinama 1877–1881 surađivao je u Albanskom narodnom pokretu uz brata Abdulu, sudjelući u Komitetu za zaštitu prava albanskog naroda, u Prizrenskoj ligi i u Albanskom komitetu u Janjini.

U poznim godinama je živio u Istanbulu gdje je pisao za razne listove. Neki su njegovi članci zabranjivani pa čak ga je sultan Abdul Hamida II osuđivao na kućni pritvor. U tim godinama je se posvetio svom filološkom radu. Umro je nakon duge bolesti 1904. godine u svojoj kući u istanbulskoj četvrti Erenköy (Kadıköy).

## Porodica u Istanbulu

Sami Frašeri sa suprugom Eminom
Oženio je Eminu i imali su sina Alija Sami Yena (1886 – 1951), koji je bio nogometaš, te osnivač i predsjednik nogometnog odjela Galatasaraya, što će kasnije postati najuspješniji nogomenti klub u Turskoj.

## Intelektualac Sami Frašeri

Frašerijeva djela se uglavnom odnose na problematku jezika. Sami je bio najtalentiraniji od braće Frašeri. Napisao je više kvalitetnih dramskih djela, na turskom naravno, a *Besa* (1874) je također bitna, naročito zbog teme, za razvoj prvog albanskog kazališta.

Njegov *Talat i Fitnat* (1872) je prvi moderni roman u Turskoj književnosti, mada još uvijek prati uobičajene strukture ljubavng romana u 19. stoljeću. Istovremeno, to neki smatraju jednim od prvih romana u Albanskoj književnosti.

Bio je vrstan jezikoslovac, prevodilac i učenjak, možda najvažniji turski leksikograf svoga vremena. Vrlo važan – i veoma obiman – je njegov rad na polju lingvistike, jer je Sami Frashëri zaista jedan od glavnih reformatora suvremenog turskog jezika : reforma abecede, gramatika po modernoj metodologiji, pravopis, prvi moderni rječnik, enciklopedija. S njime se priprema cezura između turskog jezika osmanliske ere i suvremenog turskog jezika u Ataturkovoj republici. Mislio je da su Turci čitava skupina naroda koja je govorila turski a da je turskom jeziku bila nužna reforma. Nastojao je za jezičnim purizmom.

Mnogo je pisao za novine i časopise. Bio je istanbulski intelektualac i kozmopolit, politički aktivan u modernističkoj struji (Mlade Osmanlije) koja je tekla kroz tursko društvo pri kraju 19. stoljeća. S druge strane imao je itekako bitnu ulogu u pokretu *Rilindja Kombëtare* odnosno u Albanskom narodnom preporodu, u kojem ga neki smatrao jednim od glavnih ideologa.

## Izabrana djela

* turski: *Taaşşuk-ı Talat ve Fitnat* (Ljubav Talata i Fitnete; roman, 1872)
* turski: *Besâ yâhut Âhde Vefâ* (Besa ili Časna riječ; dramsko djelo, 1874)
* turski: *Seydi Yahya* (dramsko djelo, 1875)
* turski: *Gâve* (dramsko djelo, 1876)
* turski: *Kamûs-ı Fransevî* (francusko–turski rječnik, 1882–1905)
* turski: *Usûl-ü Tenkîd ve Tertîb* (pravopis turskog jezika, 1886)
* turski: *Kamûs-ül Â'lâm* (enciklopedija, 6 toma, 1889–1898)
* turski: *Nev-usûl Sarf-ı Türkî* (gramatika suvremenog turskog jezika, 1891)
* turski: *Yeñi Usûl-ü Elifbâ-yı Türkî* (turski alfabetski sustav, 1898)
* turski: *Kamusi Turki* (turski rječnik, 1901)
* turski: *Usûl-ü Cedîd-i Kavâ'id-i 'Arabiyye* (metodologija učenja arapskog jezika, 1910)
* turski: *Tatbîkât-ı 'Arabiyye* (vježbe arapskog jezika, 1911)
* turski: *Mezalim-i Endülûs* (dramsko djelo, neobjavljeno)
* turski: *Vicdân* (dramsko djelo, neobjavljeno)

## Povezano

* Turska književnost
* Albanska književnost

## Reference

## Bibliografija