Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Edfu

Horusov hram u Edfuu
Skultpura Horusa kao sokola
**Edfu** (što se danas piše i kao *Idfu*, a u davnini se pisalo kao *Behdet*) je egipatski grad na obali rijeke Nil imeđu Esnae i Asuana sa populacijom od oko 60.000 ljudi. U gradu se nalazi ptolomejski hram boga Horusa i antičko naselje Tell Edfu. Oko 5 km sjeverno od Edfua nalaze se i ostaci drevnih piramida.

## Hram

Grad je znan po glavnom ptolomejskom hramu, sagrađenom između 237. i 57. pne. Ovo je najočuvaniji hram u Egiptu. Izgrađen je u vrijeme Kleopatre VII. Filopator, zadnje vladarice Egipta, koja je sebe na hramu dala prikazati kao Izidu, a svog sina Cezariona kao Horusa. Svake se godine kip Hator nosio iz Dendere u Edfu tijekom "Proslave lijepog susreta".

## Reference

## Vanjske veze

Edfu na Wikimedijinoj ostavi

* *Tell Edfu Projekt* (telledfu.org) Arhivirano 2010-06-19 na Wayback Machine-u
* *The Edfu Project* (Rrz.uni-hamburg.de) Arhivirano 2005-11-09 na Wayback Machine-u
* Fotogalerija Edfu Temple hrama
* Hram u Edfuu (Penso.Altervista.org) Arhivirano 2009-05-18 na Wayback Machine-u
# Karnak

Karnakclass=notpageimage| Karnak na karti Egipta
**Karnak** (arapski: الكرنك‎ *al Karnak* - „utvrđeno selo“) je selo u Gornjem Egiptu na desnoj obali Nila, oko 2,5 kilometra severoistočno od Luksora. Po njemu je ime dobila severna polovina ruševina Tebe (oko 3200 godine pre n.e.) koja prestavlja najveći ansambl hramova iz faraonskog doba Egipta. Hramovi u Karnaku su od 1979. na listi Svetske baštine Uneska.

## Hramovi u Karnaku

Mapa hramova u Karnaku
Aleja sfingi na ulazu u hram u Karnaku
Stela iz Karnaka, fotografija iz 1850.
Kompleks hramova, uvećavan i menjan mnogo puta, odražava promenljivu sreću Egipatskog carstva. Gradnja je počela u 16. veku pne. Oko 30 faraona je dalo doprinos u izgradnji hramova. Glani deo hrama (Amonova sekcija) podignut je u doba Osamnaeste dinastije.

Kamen peščar za izgradnju haramova i stubova dovlačen je iz kamenoloma Gebel Silisila, oko 150 kilometara južnije.

Podeljen je na tri zidovima odvojena dela koja su posvećena bogovima:

* Amonu (centralni i najveći deo hrama, jedini koji je otvoren za posete)
* Mentuu (tebanski bog-ratnik)
* Mutu (božanska supruga boga Amona)

Tu su još Atonov hram i hram Amenhotepa IV (srušen posle njegove smrti). Nekoliko aleja sfingi (sa ljudskim ili ovnujskim glavama) spajaju Amonov i Mutov deo hrama sa hramom u Luksoru.

Hram u Karnaku je čuven zbog svojih 134 masivnih stubova organizovanih u 16 redova u Sali stubova. Od njih su 122 stuba visoka 10 metara, a preostalih 12 stubova su visoka 21 metar, sa prečnikom od preko tri metra. Arhitravi na vrhu ovih stubova teški su 70 tona. Još nije sasvim jasno kako su Egipćani podigli ovako teške konstrukcije na tu visinu. Jedna teorija je da su korišćene poluge, a druga je da su korišćene rampe od cigle i blata.

Hram ima čak 10 pilona (monumentalnih kapija), odvojenih palatama i dvoranama.

Salu stubova su sagradili faraoni Seti I i Ramzes II. Ona ima površinu od 4.850 kvadratnih metara.

Car Konstantin je 356. naredio zatvaranje svih paganskih hramova u Rimskom carstvu. Do tada je hram u Karnaku već bio uglavnom napušten. U njegovim ruševinama nastale su hrišćanske crkve. Prvi savremeni evropski opis Karnaka potiče iz 1589. Načinio ga je nepoznati Venecijanac. Evropljani su posetili i opisali hramove u Karnaku u 18. i 19. veku.

## Reference

## Vanjske veze

* Francusko-egipatski centar za studije o hramu u Karanaku Arhivirano 2009-06-05 na Wayback Machine-u
* www.karnak3d.net Trodimenzionalna virtuelna rekonstrukcija Amonovog hrama u Karnaku
# Memfis (Egipat)

**Memphis**, koji se nalazi na 29°50′40.8″N, 31°15′3.3″E, je bila drevna prijestolnica prve nome Donjeg Egipta i Starog egipatskog kraljevstva od njegovog osnivanja pa sve do oko1300. pne.. Njegovo drevno egipatsko ime je bilo **Ineb Hedj** ("Bijele zidine"). Naziv "Memphis" je grčka deformacije naziva za piramidu *Men-nefer* koju je sagradio Pepi I iz (VI. dinastije). U blizini se nalazi suvremeni grad Mit-Rahineh, južno od Kaira, na koordinatama (29°50′58.8″N, 31°15′15.4″E).
Ruševine se nalaze 19 km (12 milja) južno od Kaira na zapadnoj obali Nila.

Hijeroglifi u Memfisu i statua Ramsesa II u pozadini.
Velika statua Ramsesa II
Grad je osnovan oko 3100. pne. od Menesa iz Tanisa, koji je ujedinio dva egipatska kraljevstva;s oko 30.000 stanovnika je bilo jedno od najvećih naselja svog vremena. Memphis je dosegao vrhunac svog prestiža pod VI. dinastijom i razvojem kulta Ptah. Nakratko je nazadovao nakon što se pod XVIII. dinastijom uzdigla Teba, a ponovno je procvao pod perzijskim satrapima prije nego što je konačno pao na drugo mjesto nakon osnivanja Aleksandrije. Pod Rimskim imperijem Aleksandrija je postala najvažnijim gradom. Memfis je ostao drugi grad Egipta sve do uspostavljanja Al Fustata (ili Fostata) godine 641. Memfis je tada bio uglavnom napušten i ubrzo postao izvorom kamenja za obližnja naselja. U 12. vijeku je još uvijek bio prilično dojmljiva hrpa ruševina ali se ubrzo nakon toga pretvorio u nakupinu razbacanog kamenja.

Ostaci hrama bogova Ptah i Apisa su iskopani na nalazištu, isto kao i nekoliko statua, uključujući dvije visoke četiri metra i napravljene od alabestra kako bi prikazale lik Ramzesa II. Nekropola Saqqara se nalazi u blizini Memfisa.

Historičar Tertius Chandler vjerovao je da je Memfis bio najveći grad na svijetu od svog osnivanja pa sve do oko 2250. pne. te od 1557. do 1400. pne. Broj stanovnika mu je premašivao 30.000. [1] Arhivirano 2007-07-14 na Wayback Machine-u

Egipatski historičar Maneton je za Memfis koristio naziv **Hi-Ku-P'tah** ("Mjesto boga Ptah"), koje je na grčkom pisao kao *Aί γυ πτoς (Ai-gu-ptos)*, od čega potječe latinska riječ *AEGYPTVS* i moderni izraz *Egipat*.

U Bibliji se Memfis naziva Moph ili Noph.

## Vanjske veze

* The History of the Ancient Near East – Memphis Arhivirano 2006-05-24 na Wayback Machine-u
* On the Memphis Theology
* Memphis site (Windows Live Local)
# Kift

| Kift قفط
 |
| --- |
| Panorama centraPanorama centra |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Egipat
 |
| **muhafaza** | Kena
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 14.9 km²
 |
| **Visina** | 77
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2008.)
 |
|  - **Grad** | 22,921
 |
|  - **Gustoća** | 1,534 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+3 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Kiftclass=notpageimage| Pozicija Kifta u Egipatu
 |

**Kift** (arapski:قفط / Qift, koptski: *Keft*, egipatski: *Gebtu*) kog su Grci zvali *Koptos*, a Rimljani *Justinianopolis* je grad od 22,921 stanovnika na jugu Egipta u Muhafazi Kena.

## Geografija

Kift leži u Gornjem Egiptu na istočnoj obali Nila, na mjestu gdje se jako širi.
Od svog administrativnog centra Kene je udaljen je dvadesetak km nizvodno, a od Luxora 43 km uzvodno.

## Historija

Antički *Gebtu* nastao je još u vrijeme Prvih Egipatskih dinastija kao mjesto za promet i trgovinu zlatom i kvarcitom, koji su se iskapali u nedalekim rudnicima po Istočnoj pustinji. Ti su rudnici intenzivno radili za Prve i Druge dinastije (oko 2925. pne.-2650. pne.).

U to isto vrijeme iz Gebta su polazile vojne kampanje prema Puntu u Somaliji.
Zaštitnik grada i kultno božanstvo bio je Min, kom je podignut hram (danas u ruševinama), a njegovao se i kult boginje Izide, koja je po legendi upravo u Gebtu, pronašla dijelove tijela svog ljubljenog Ozirisa.

Grad je bio polazna točka Vadi Hammamata, rijetkog prohodnog puta prema obali Crvenog mora i Kusejrskoj luci.

Gebtu je razorio Dioklecijan 292., nakon tog je obnovljen kao naselje koptskih kršćana pod imenom *Koptos*. Po njemu su kasnije egipatski kršćani nazvani Kopti.

Za srednjeg vijeka bio je karavansko trgovište, a danas je poznat po svojim ruševinama i artefaktima pronađenim po njima.

Ekonomija Kifta bazira se na poljoprivredi.

## Reference

## Galerija slika

* Kanal.
* Portretna skulptura faraona Amenemhata III pronađena u Kiftu.

## Vanjske veze

* *Qifṭ, Egypt* (`en`)
# Rašid (grad)

| Rašid الإسكندرية‎
 |
| --- |
| Pogled na luku i gradPogled na luku i grad |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Egipat
 |
| **Muhafaza** | Beheira
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 92.3 km²
 |
| **Visina** | 15
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2018.)
 |
|  - **Grad** | 110,048
 |
|  - **Gustoća** | 1,193 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Rašidclass=notpageimage| Pozicija Rašida u Egiptu
 |

**Rašid** (arapski: رشيد /Rashīd, koptski: Rashit, francuski: Rosette) za Antike znan kao **Volbitine** je lučki grad od 110,048 stanovnika na sjeverozapadu Egipta u muhafazi Beheira.

## Geografija

Grad se prostire na istočnoj obali rukavca Nila - Rašid 13 kilometara od ušća u Sredozemno more, udaljen 56 km sjeveroistočno od Aleksandrije.

Rašid je trgovački i privredni centar; ljuštionice riže, uljare. Zapadno od grada nalaze se ležišta nafte.

## Historija

Poznat je po rozeti, rozetskoj ploči, rozetskom kamenu ili Kamenu iz Rosette, od 1802. smještenom u Britanskom muzeju, s tim da se kopija nalazi u Egipatskom muzeju. Taj kamen je pružio ključ za dešifrovanje egipatskih hijeroglifa. On predstavlja nepravilno oblikovani blok od crnog bazalta s istim tekstom na egipatskom jeziku napisanom hijeroglifskim pismom u gornjem dijelu (14 redova) i na egipatskom demotskom pismu u sredini (32 reda) te na grčkog jeziku i alfabeta u donjem dijelu (54 reda), a otkrili su ga Napoleonovi (1769-1821) vojnici 1799. godine. Kasnije je ustanovljeno da tekst opisuje djela faraona Ptolomeja V Epifana (205-180. pne.) i da datira iz devete godine njegove vladavine.

Dvojezični tekst na tri pisma odmah je privukao pažnju naučnika. Hijeroglifi, egipatsko slikovno pismo, privlačilo je pažnju stručnjaka još od antike, ali kako je izašlo iz upotrebe potkraj antike nitko nije znao njihovu tajnu. Početkom 19. vijeka nekoliko je stručnjaka istovremeno pokušavalo naći odgovor kako hijeroglifske tekstove treba čitati. Ipak, najveći doprinos dešifriranju hijeroglifa dali su Englez Thomas Young (1773-1829) i Francuz Jean-François Champollion (1790-1832). Dešifriranje kamena iz Rozete započeo je T. Young, koji je izdvojio osobna imena u demotičkoj verziji, a dovršio ga je J. F. Champollion, koji je ustanovio da su neki hijeroglifi fonetski.

## Reference

## Vanjske veze

* Rosetta (`en`)
# Tanis (Egipat)

**TanisTanis** (Τάνις) je grčko ime za drevni **Djanet** (suvremeni صان الحجر *Ṣān al-Ḥaǧar*), grad na sjeveroistoku Delte Nila u Egiptu. Danas leži na tanitskoj grani delte Nila (danas presušenoj).

Tanis je bio prijestolnica kraljeva trećeg prijelaznog razdoblja na delti rijeke Nil.

## Historija

Ramzes II. iz 19. dinastije osnovao je veličanstven grad, Pi-Ramzes, na istočnom dijelu delte Nila. Međutim, do kraja Nove države Nil se zamuljio i grad je ostao bez zalihe vode.

Kraljevi 21. dinastije uspostavili su zamijenski grad u obližnjem Tanisu i preselili mnoge impresivne spomenike iz Pi-Ramzesa u njega, te ih tako uključili u svoj novi grad. Zbog toga su mnogi kipovi i ispisani blokovi znatno stariji od zgrada u Tanisu od kojih niti jedna nije sagrađena prije trećeg prijelaznog razdoblja.

Danas je ovo nalazište velik humak koji se još uvijek iskapa. Većina dosadašnjeg arheološkog posla bila je koncentrirana oko mjesta hrama.

## Otkrića

Psusenova zlatna maska
Treći prijelazni kraljevi, koji su odbacili i piramidalne oblike i Dolinu kraljeva, izabrali su zonu oko gradskog hrama u Tanisu kao mjesto svojih grobnica.Tu će, nadali su se, mijesto pokopa biti neuznemiravano i štitit će ga svećenici iz hrama.

Godine 1939., francuski arheolog Pierre Montet iskapao je unutar područja hrama kada je nabasao na skrivene kraljevske grobnice. Niz odaja pružio je spektakularna otkrića, uključujući srebrni lijes s glavom sokola kralja Shoshenqa II.

Najimpresivniji je bio netaknuti grob Psusena I.: unutar ružičastog granitnog sarkofaga ležao je crni granitni sarkofag u obliku mumije, a u njemu je bio srebrni lijes. Psusen I. na tijelu je nosio nakit, amajlije i zlatnu masku na licu. Pogrebne posude s njegovim organima stajale su pokraj sarkofaga.

## U popularnoj kulturi

U filmu *Otimači izgubljenog kovčega*, Tanis je pogrešno naveden kao mjesto gdje se nalazio Zavjetni kovčeg, skriven u tajnoj komori. Tanis je pogrešno prikazan kao izgubljen grad, uništen u pješčanoj oluji i zakopan u pijesku do 1936. godine kada ga je otkrila njemačka ekspedicija izvan Kaira.

## Vanjske veze

* Treasures of Tanis
* Tanis (San-el-Hagar)
* Archaeology Magazine article on Teasures of Tanis Arhivirano 2005-12-17 na Wayback Machine-u
* Tanis: San el-Hagar Arhivirano 2009-01-20 na Wayback Machine-u
* Tanis in Encyclopaedia of the Orient Arhivirano 2007-04-25 na Wayback Machine-u
* Travel information for Tanis Arhivirano 2007-09-30 na Wayback Machine-u
# Atum

Atum kao čovjek
**Atum** (njegova alternativna imena su **Tem**, **Temu**, **Tum**, **Atem**) je drevno egipatsko božanstvo povezano sa Suncem, kao i Ra. To je bog zalazećeg Sunca, odnosno on predstavlja Sunce na zalasku. On je hermafroditski prabog od koga nastaje svijet. Atum je ponekad predstavljen kao čovjek, ili kao čovjek s ovnovom glavom. Njegova je žena Iusaset.

## Opis

Najčešće je Atum prikazan s glavom ovna i kao gušter, zmija, lav ili bik. Samo ime potječe od riječi *tem* koja znači *završen*, *gotov*. Prema jednom mitu, Atum je prvobitni bog. On je rođen iz Nuna, oceana, te je na jednom brežuljku stvorio blizance Šua i Tefnut, koji su roditelji Geba i Nut. Poslije je položaj Atuma zauzeo Ra, koji je postao sveobuhvatni bog Sunca. Prema nekom tumačenju Atum je bio hermafrodit. Sjedište kulta bio je Heliopolis. Od najranijeg doba spominje se u Tekstovima piramida, kao stvoritelj i otac faraona. Prikazuje se antropomorfno, na glavi mu je dvostruka kruna, Gornjeg i Donjeg Egipta.

## Iusaset

**Iusaset** je Atumov ženski aspekt, njegova žena, a dodana mu je poslije, kao njegova ruka ili sjena. Majka je Šua i Tefnut. Prikazana je kao žena s Hatorinim rogovima i Suncem te Mutinim lešinarom.

## Vanjske veze
# Šu

Šu s perom
**Šu** je egipatsko božanstvo, bog je zraka. Prikazan je kao čovjek s perom ili krunom.

## Mitologija

Šuov je otac Atum koji ga je stvorio ejakuliranjem. Tako je stvorio i njegovu sestru i ženu Tefnut. Dok su bili maleni, Tefnut i Šu su se izgubili u oceanu Nunu. Tada je Atum poslao svoje oko da ih vrati. Ono je uspjelo, pa je Atum proplakao od sreće. Kad su odrasli, Šu i Tefnut su počinili incest. Iz Šuovog i Tefnutinog općenja nastali su Geb - Zemlja i Nut - Nebo. I oni su počinili incest, a nakon toga je Geb silovao svoju majku. Šu je od ljutnje stvorio kiše i oluje te razdvojio Geba od Nut tako što je stao na njega i rukama dignuo Nut navrh svemira. Šu je jedan od najsnažnijih bogova, a donosio je svjež povjetarac ljudima. Na glavi ima krunu ili pero. Tijekom kažnjavanja ljudi, Šu je savjetovao Raa zajedno sa svojom ženom i djecom, te sa svojim djedom Nunom.

## Vanjske veze
# Tefnut

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |

 |

 |
| Tefnut na hijeroglifima
 |
|  |
|  |
|  |

Tefnut s glavom lavice i Suncem
**Tefnut** ili **Tefenet** je egipatska božica vode, vlage i kiše. Kći je Ra, ili Amuna-Ra. Njezin muž i brat je Šu.

## Tefnut i Šu

Tefnut je Šuova blizanka. Kao djeca su se izgubili u vodama Nuna, prvog oceana. Njihov otac, bog Sunca, poslao je svoje oko u obliku božanstva da ih vrati. Oko ih je pronašlo i vratilo bogu Sunca, koji je isplakao suze iz kojih su nastali ljudi. Pema drugom mitu, bog lončar Hnum je oblikovao ljude od gline, na svom lončarskom kolu. Iz općenja Šua i Tefnut nastali su Geb, Zemlja i Nut - Nebo. Nakon što je rodila Geba i Nut, Geb ju je silovao kako bi preuzeo prijestolje. Postoji mit koji govori da je Tefnut htjela pobjeći iz Egipta, a na svom putu je ubijala ljude. Tot, bog Mjeseca, uvjerio ju je da se vrati. Štovana je u hramu svoje sestre Hator, u Denderi.

## Vanjske veze
# Geb

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |

 |

 |
| Geb na hijeroglifima
 |
|  |
|  |
|  |

**Geb** (**Seb** ili **Keb**) je egipatski bog Zemlje i plodnosti. On je sin Tefnut, božice vode i Šua, boga zraka. Njegova sestra-žena je Nut, božica neba. Prikazivan je kao zeleni čovjek.

## Geb i Nut

Na početku stvaranja, Geb i Nut su bili zajedno zagrljeni, tijekom spolnog čina. Šu ih je razdvojio svojim rukama i postavio Nut visoko, a pomogao mu je Huh (vječnost). Geb je "otac bogova" zbog mnogobrojnih potomaka - to su Oziris, Izida, Set i Neftis, a govorilo se da je i otac Tota i Raa. Gebova je životinja zmija, pa ponekad ima zmijsku glavu. Posvećena mu je i guska. Gebovo je tijelo Zemlja, a njegove ruke i noge su savinute i tvore planine. Nut je iznad Geba u obliku luka. Geb je bio jedan od kraljeva bogova, a naslijedio ga je Oziris. Geb je svoju majku silovao kako bi postao kralj, a poslije je zato žalio. Pridružio se Sunčevoj posadi, a u njegovu čast je kraljevsko prijestolje zvano Gebovo.

## Vanjske veze
# Nut

Nut s plaštom noći
**Nut** je egipatska božica, a njezino je tijelo nebo. Ona je kći Šua i Tefnut.

## Nut i Geb

Nutin brat blizanac, koji joj je i muž s kojim je počinila incest, zove se Geb (Zemlja). Njegovo je tijelo površina Zemlje. Nut je Gebu rodila četvero djece - lijepog i pravednog Ozirisa, mudru čarobnicu Izidu, prelijepu Neftis i zlog Seta. Geba je naslijedio Oziris. Šu je svoju kćer postavio navrh svemira u obliku luka, a Geb je bio ispod nje. Nut je rodila zvijezde koje su ju potpuno prekrile. Svake noći, Nut guta Ra - Sunce - pa ga ujutro iznova rađa.

## Vanjske veze
# Oziris

Ozirisovi kipovi u Hatšepsutinu hramu, Deir-el-Bahari
**Oziris** je bog iz egipatske mitologije. Njegov je grčki pandan Dioniz.

Oziris je sin Geba i Nut. Sestre su mu Izida i Neftis, a brat mu je Set. Sinovi su mu Horus (sa Izidom) i Anubis (s Neftis). Nećak mu je Thoth. Baka mu je Tefnut, djed Šu, a pradjed Ra. Oziris i Izida su bili muž i žena te su vladali Egiptom na početku vremena. To je bilo zlatno doba. Ljudi su nosili lijepu odjeću i izgrađeni su hramovi i gradovi.

## Ozirisovo ubojstvo i uskrsnuće

Set je bio ljubomoran pa je ubio svog brata, bacivši mu spolne organe u Nil. Izida i Neftis su tugovale i plakale. Set je potom rasijekao Ozirisa na komade i razbacao ih po cijelom Egiptu. Izida i Neftis su ih skupile i otišle Anubisu. On je Ozirisov izvanbračni sin, kojega je Oziris imao s Neftis. Anubis je napravio mumiju Ozirisa - to je bila prva napravljena mumija. Kad je Oziris oživljen, Ra mu nije dopustio povratak na Zemlju, ali je smio ostati u podzemlju kao vladar. To je i učinio. Otada Oziris vlada podzemljem i mrtvima. Anubis i Thoth mu pomažu pri suđenju mrtvima. Svaka duša mora biti dovedena pred sud kako bi joj se sudilo. Pri suđenju je prisutna zvijer Ammut, žensko čudovište. Ako je duša zla, Ammut ju pojede. Ako je dobra, ima pravo na vječni život na poljima blagoslovljenih. barci. Svake noći, Ra i Oziris se sastaju u podzemlju, a dio pokojnika odlazi na Raovu barku. Postoji takozvana ozirisova narukvica koja daje moć onima koji je stave na ruku.

## Vanjske veze
# Izida

Oziris, Horus i Izida
**Izida** je egipatska boginja.

Izidini roditelji su Geb i Nut, Zemlja i Nebo, a sestra Neftis. Izida je drugo Gebovo i Nutino dete. Bila je zaljubljena u Ozirisa, a isto tako i Neftis, ali se ona udala za Seta, kojeg je mrzela. Izida i Oziris su vladali Egiptom. To im je odredio Geb, dok je Neftis bila boginja noći, a Set vladar pustinja.

## Mitologija

Izida, iz rimskog razdoblja
Set je bio ljubomoran na svog brata i sestru, pa je brata ubio. Njegovo telo je izrezao na komade, bacivši polni organ u Nil. Izida i Neftis su sakupile sve komade tela i odnele ih Anubisu, Ozirisovom vanbračnom sinu kojeg je Izida odgojila. Anubis je sastavio Ozirisovo telo i Oziris je oživeo. Nakon toga, Izida je stvorila novi polni organ i Oziris ju je oplodio. Izida je rodila Horusa, za kojeg se brinula, jer mu je pretio Set. Skrivala ga je u močvarama Nila, među visokom travom. Također, pomogla je Horusu na sudu. Kad su došli na Sud bogova, kojim upravlja Ra, bog Sunca, on je odabrao Seta za novog kralja, a Tot i Izida su podržavali Horusa.

Tokom nadmetanja u izmeni lika, Set je pokušao da ubije svog bratića Horusa, ali Izida ga je ranila harpunom i tako spasila Horusa. Nakon tih događaja, Izida je odlučila da uzme Raovu moć. Zato je ona "gospodarka bogova koja poznaje Ra prema njegovom imenu", jer je na prevaru uspela saznati za Raovo tajno ime, zbog čega je postala kraljica bogova. Grci su smatrali da je Demetra ista kao Izida.

## Vanjske veze
# Set (mitologija)

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |

 |

 |
| Set na hijeroglifima
 |
|  |
|  |
|  |

Set s glavom nepoznate životinje
U egipatskoj mitologiji **Set** ili **Seth** (ili **Sutekh**, **Setesh** i **Seteh**) je drevni bog, koji je ispočetka predstavljao božanstvo pustinje. Ima glavu šakala, afričkog divljeg psa, pustinjske lisice, hijene, antilope, okapija, žirafe, svinje, afričkog mravojeda ili magarca, a smatra se da je to neka nepoznata životinja koja je izumrla ili nikada nije ni postojala. Setovi su roditelji Geb i Nut, a sestre su mu Izida i Neftis, koja mu je žena. Brat mu je Oziris. Svog sina Tota je Set stvorio iz svoje glave. Setovi su nećaci Anubis i Horus. Setov djed je Šu, a baka Tefnut. Pradjed mu je veliki Ra, bog Sunca.

## Opis

Set je imao bijelu put i crvenu kosu, za razliku od svog lijepog brata Ozirisa, koji je bio visok i tamnokos. Set se oženio Neftis, ali nisu imali djece. Zato je Neftis otišla Ozirisu i rodila mu Anubisa, ali ga je zbog izgleda odbacila. Set je tako još više mrzio Ozirisa. Naime, Geb je Setu darovao pustinje, a Ozirisu Nil i plodnu Zemlju. Oziris i njegova žena, Izida, bili su vrlo popularni i slavljeni jer su ih svi voljeli.

## Mitologija

Bijesni i ljubomorni Set ubio je Ozirisa tako što se pretvorio u krokodila ili vodenkonja, dok Plutarh kaže da je Oziris žrtva urote. Set je nakon ubojstva rasjekao Ozirisa na komade koje je razbacao po Egiptu. Izida, Neftis i Anubis su oživili Ozirisa. Izidin sin Horus se borio sa Setom za prijestolje. Prvo je bio održan sud bogova. Ra je izabrao Seta za vladara Zemlje, dok su Izida i Tot, (koji nije stao na očevu stranu) podržavali Horusa. Set je za suđenje izabrao jedan otok i zabranio pristup ženama, ali je Izida ipak došla. Set se nije predao, nego je i dalje pokušavao pobijediti. Rekao je Horusu da će se pretvoriti u vodenkonje i zaroniti pod vodu. Izida harpunom rani Seta, ali ga ne ubije, jer joj je brat. Otada je Ra ponudio Setu da zajedno s njim plovi nebom u Sunčevoj lađi, što je Set i htio.

## Vanjske veze

* Le temple d'Hibis, oasis de Khargha: *Hibis Temple representations of Sutekh as Horus*
* SetSightings: An online archive of references to and images of Set
# Apop

Set u obliku mačke napada Apopa, detalj
**Apop** (ili **Apopis**) je golema kobra, zmija iz egipatske mitologije. Apop svake noći pokušava požderati Ra dok plovi podzemljem. Set, član posade lađe, napada zmiju i ubija ju, ali ona svaki put opet oživljava. Apop predstavlja silu kaosa, a Ra silu božanskog reda. Apop je dijete božice Neit,"Majke Bogova".

## Povezano

* 99942 Apophis

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Apop** |