# Klasifikacija muzike

Muzika se može podeliti i klasifikovati u više *kategorija* i *potkategorija*, jer su dole pomenute kategorije uticale jedna na drugu, mešale se i kombinovale, te su tako vremenom nastajale nove i nove *potkategorije*. Podela osnovnih kategorija vrši se prema:

1. Sredstvu kojim se muzika izvodi:

Fotografija sa koncerta *vokalno-instrumenalne muzike*.
* *Vokalna muzika* - izvodi je ljudsi glas, bilo solo ili u horu. Osnovni ljudski glasovi su: sopran, alt, tenor i bas. Primer za vokalnu muziku je horska a kapela muzika.
* *Instrumentalna muzika* - nastaje sviranjem na muzičkim instrumentima. Ona se potpuno osamostaljuje u periodu baroka (kraj 16. i početak 18. veka), jer je u srednjem veku i renesansi prevlast imala vokalna muzika. Od 1750. godine do danas, instrumentalna muzika zauzima primat. Tu spadaju: Simfonija, Koncert, Sonata, Svita, Fuga...
* *Vokalno-instrumenalna muzika* - nastaje kada se peva uz pratnju muzičkih instrumenata. Tu spadaju: Opera, Opereta, Oratorijum, Kantata, Himna, Motet, Madrigal, Koral, Kanon itd.

2. Naslovu, tj. sadržaju kompozicije:

Reku Vltavu, njen tok kroz različite predele i njene ćudi, tonovima je oslikao češki kompozitor Bedžih Smetana u svom ciklusu od 6 simfonijskih poema *Iz moje domovine*, u kojem je „Vltava“ najpopularnija. Poema „Vltava“ predstavlja remek-delo *programske muzike*.
* *Programska muzika* – u njoj se tonski slika (sadržaj): razne pojave u društvu i prirodi (bitke, talasi mora, žubori potoka, reka i sl.). Ova vrstu muzike kompozitori komponuju prema nekom sadržaju i programu iz literature: priča, legenda, dogaćaj ili neka zamisao; slikarstva ili neke slične umetnosti. Obzirom da su vokalne kompozicije vezane za tekst i da imaju naslov, ubrajaju se u programsku muziku. Programska muzika se najviše stvarala u drugoj polovini 19. veka. Najznačajnija dela iz ove oblasti su: *Per Gint* od Griga, *Moja domovina* (šest simfonijskih poema) od Smetane, *Slike s izložbe* od Musorgskog, itd.
* *Apsolutna muzika* – za razliku od *programske muzike*, *apsolutna muzika* koristi čisto muzička sredstva. Dela *apsolutne muzike* najčešće nose naziv prema svojoj muzičkoj formi: Pesma, Rondo, Preludijum, fuga, Simfonija, Koncert, Varijacije ili po tempu u kom se izvodi kompozicija: Adađo, Moderato, Alegro, Presto itd. Ove kompozicije često uz naslov imaju i broj, opus.

**Džez trio**: Mel Tormé - bubnjevi, Benny Goodman - klarinet i Teddy Wilson - klavir.
Francuz Klod Debisi je sa Moris Ravelom vodeći kompozitor impresionizma (kraj 19. i početak 20. veka).
3. Žanrovima (italijanski: *generi musicali* - vezano; engleski: *genres of music*; francuski: *genres de musique*, njemački: *musikalische Gattungen*), tj. muzičkim vrstama (muzika koja ima ista stilska obeležja). Treba znati da su svi ti žanrovi uticali jedan na drugog, da su se mešali i kombinovali i da su tako vremenom nastajali opet novi *podžanrovi*. Recimo, na rok muziku uticali su mnogi žanrovi kao što su bluz, folk, džez, pa čak i klasična muzika. Dobri poznavaoci muzike mogu tačno da definišu čiji uticaj se oseti u pojedinom žanru.

Pomenimo samo mali deo muzičkih žanrova:

* *Klasična muzika*
* *Zabavna muzika*
* *Narodna muzika*
* *Folk muzika*
* *Džez muzika*
* *Bluz muzika*
* *Pop muzika*
* *Rok muzika*
* *Fank muzika*

4. Istorijskim epohama - u muzici je to način muzičkog mišljenja nekog doba ili pojedinca u njemu. Tako postoji muzika:

* *Antike - 1500. p.n.e. - 476. a.d.*
* *Srednjeg veka (476. – 1400.)*
* *Renesanse (1400. – 1600.)*
* *Baroka (1600. – 1750.)*
* *Klasicizma (1730. – 1827.)*
* *Romantizma (1815. – 1910.)*
* *Impresionizma (1860. – 1960.)*
* *Savremena muzika, 20. vek i 21. vek - muzika koja odražava duh i tempo života našeg vremena, ali i njegove protivrečnosti.*

5. Religijskoj osnovi:

Trubaduri, 14. vek.
 Poslušajte jedinu sačuvanu pesmu iz 1100. god, koju je komponovala žena trubadur, Comtessa de Dia :  Play

* *Liturgijska* - *sakralna muzika* (latinski: *sacer* = *sveti*; italijanski: *musica sacra*, engleski: *sacred music*; francuski: *musique sacrée*, njemački: *sakrale Musik*) - je crkvena muzika koja razvija verska osećanja i pobožnost. U njoj se prikazuju događaji iz Biblije. To su horske kompozicije koje se pevaju a kapela na bogosluženju. Osnovne forme sakralne muzike sredinom 15. veka (renesansa) bile su: *misa*, *motet*, *madrigal*. Liturgijsku muziku pisali su mnogi srpski kompozitori: Stevan Stojanović Mokranjac (*Liturgija* i *Opelo* u fis-molu), Kosta Manojlović (*Liturgija, Opelo, Božićna noć, Psalm 137*), Josif Marinković (*Liturgija* za mešoviti hor, *Opelo* itd.).
* *Svetovna* ili *profana muzika* (latinski: *profan* što znači *necrkveni, nesveti*; italijanski: *musica profana*, engleski: *secular music*; francuski: *musique profane*, njemački: *profane Musik*) - je ne-verska muzika (*svetovan* znači biti odvojen od religije) koja se razvijala u narodu. To je bila muzika putujućih muzičara (žonglera, špilmana, trubadura, truvera), koji su koristili lako prenosive muzičke instrumente: bubanj, harfa, blok-flauta i gajde. Kod nas su se zvali *gudci*, *sviralnici* i *skomrasi*. Njihovu delatnost (muziku, tematiku pesama i instrumente) crkva nije odobravala. Pevali su o ljubavi, težnji za srećnim životom, političke satire, igre i dramska dela. Ova vrsta muzike razvila se u srednjem veku. Tu spada Madrigal.

6. Načinu izvođenja:

CD ili *kompakt disk* je medij koji služi za čuvanje *fiksiranog izvođenja*, kao i za njegovu reprodukciju.
* *Živo izvođenje* - je vokalno, instrumentalno ili vokalno-instrumentalno izvođenje koje ima daleko veći emotivni naboj od *fiksiranog izvođenja*.
* *Fiksirano* ili *snimljeno izvođenje* - je čista reprodukcija muzike preko muzičkih medija i mehaničkih (elektronskih) uređaja za reprodukciju slike i zvuka (gramofon, kasetofon, radio, TV, video, YouTube, CD...).

## Kako se mogu izvoditi sve kategorije muzike

Zavisno od broja izvođača, sve tri pomenute kategorije muzike mogu se izvoditi kao:

* *Duo*, kada pevaju ili sviraju dvoje.
	+ Postoje nstrumentalni sastavi sastavljeni od dva instrumenta. Ako su oba instrumenta ravnopravna, onda se radi o *kamernoj muzici*. Taj sastav zovemo *kamerni duo*. Ako jedan instrument dominira nad drugim, onda se radi o solističkoj muzici.
* *Trio*, kada pevaju ili sviraju troje.
* *Kvartet*, kada pevaju ili sviraju četvoro i tako dalje...
* *Hor* je sastav u kome peva više od osam pevača u grupi. Horske kompozicije bez instrumentalne pratnje zovu se *a kapela*.
* *Orkestar*, kada instrumentalisti sviraju zajedno, u grupi.

## Povezano

* Duvački instrumenti
* Instrumentalista
* Solista
* Izvođač
* Kompozicija (muzika)
* Stilovi u muzici
* Teorija muzike
* Reproduktivni umetnik (muzika)
* Klarinetista
* Alikvotno pevanje
* A kapela
* Improvizacija (muzika)
* Podela muzičkih instrumenata
* Orkestracija
* Koncert (muzička kompozicija)
* Koncert (muzička priredba)
* Publika

## Reference