Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Grb Kostarike

Grb Kostarike
**Grb Kostarike** sastoji se iz zlatnog štita neuobičajenog oblika, iznad koga se nalazi plava traka na kojoj je crnim slovima napisanimo AMERICA CENTRAL. U gornjem dijelu štita nalazi se još jedna traka, bijele boje, na kojoj je također crnim slovima napisano REPUBLICA DE COSTA RICA.

Glavni dio štita zauzima slika na kojoj se nalaze dvije vodene površine, jedna u prvom planu, a druga u daljini, podijeljene kopnenom prevlakom, na kojoj se nalaze tri planinska vrha. U pozadini je izlazeće Sunce. Na svakoj od dvije vodene površine nalazi se po jedan brod jedrenjak s tri jarbola i zakačenom zastavom Kostarike na zadnjem dijelu broda. U gornjem dijelu slike nalazi se sedam bijelih petokrakih zvijezda.

## Simbolika

Dva broda i vodene površine na kojima se nalaze simbolizuju Karipsko more i Tihi okean, na koje Kostarika izlazi. Brodovi također simbolizuju dugu pomorsku historiju zemlje. Tri planine predstavljaju tri glavna kostarikanska planinska vijenca. Sedam zvijezda simbolizuje sedam provincija. Ranija verzija grba imala je pet zvijezda, koje podsjećaju na vrijeme Sjedinjenih Centralnoameričkih Država početkom 19. vijeka. Na to podseća i plava traka iznad štita.

## Povezano

* Zastava Kostarike
# Noble patria, tu hermosa bandera

| Noble patria, tu hermosa bandera |
| --- |
| *Srpskohrvatski:* Plemenita domovino, tvoja lijepa zastava |
|  |
|

---

**Državna himna  Kostarika**

---

 |
| Tekst | José María Zeledón Brenes, 1900 |
| Muzika | Manuel María Gutiérrez |
| Usvojena | 1853. |
|

Instrumental himne

*Problemi sa slušanjem datoteke? Pogledajte pomoć.* |

**"Noble patria, tu hermosa bandera"** (srpskohrvatski: *Plemenita domovino, tvoja lijepa zastava*), znana i kao **"Himno Nacional de Costa Rica"**, nacionalna je himna Kostarike. Himna je izvorno usvojena još 1853. godine, koristeći samo glazbu koju je skladao Manuel María Gutiérrez. Riječi, koje je napisao José María Zeledón Brenes, dodane su 1900. godine.

## Tekst

| **Španjolski tekst** | **Originalna verzija (razlike)** |
| --- | --- |
| Noble patria, tu hermosa bandera
expresión de tu vida nos da;
bajo el límpido azul de tu cielo
blanca y pura descansa la paz. | *Costa Rica tu hermosa bandera*
*Expresión de tu vida nos da:*
*Bajo el manto azul de tu cielo*
*Blanca y pura descansa la paz.* |
| En la lucha tenaz,de fecunda labor
que enrojece del hombre la faz,
conquistaron tus hijos
labriegos sencillos
eterno prestigio, estima y honor. (bis) |  |
| ¡Salve, o tierra gentil!
¡Salve, o madre de amor!
Cuando alguno pretenda
tu gloria manchar,
verás a tu pueblo valiente y viril,
la tosca herramienta en arma trocar. |  |
| Salve oh Patria tú pródigo suelo,
dulce abrigo y sustento nos da;
bajo el límpido azul de tu cielo
¡vivan siempre el trabajo y la paz! | *¡Salve, oh patria!, tu pródigo suelo*
*dulce abrigo y sustento nos da;*
*bajo el límpido azul de tu cielo,*
*¡Vivan siempre el trabajo y la paz!* |

## Reference

## Vanjske veze

* Costa Rica: *Noble patria, tu hermosa bandera* - Audio of the national anthem of Costa Rica, with information and lyrics Arhivirano 2013-05-12 na Wayback Machine-u
* WMA File Arhivirano 2011-07-18 na Wayback Machine-u
* Archive MIDI File Arhivirano 2002-08-21 na Wayback Machine-u
* Boletín de Cientec sobre los símbolos patrios Arhivirano 2017-06-01 na Wayback Machine-u
* Himno a la Bandera de Costa Rica - MP3 File
* Más que un canto Arhivirano 2017-06-01 na Wayback Machine-u, Documentary the history of the Lyric and music of the himno.
* La Paz - Debajo del Canto Arhivirano 2013-04-14 na Wayback Machine-u, analysis of texts and events that inspired the national anthem.
# San José (Kostarika)

| San José
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Moto
 | "Ad Meliora"
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Kostarika
 |
| Gradonačelnik
 | Sandra Pérez (PLN)
 |
| Osnovan
 | cca. 1738.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2011.) | 288,054
 |
| Aglomeracija (2011.) | 2,158,898
 |
| Gustina stanovništva
 | 6,455.71 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | CST (UTC-6)
 |
| Nadmorska visina
 | 1,170 m
 |
| Površina
 | 44.62 km²
 |
|
{{{mapa}}}

 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 10101
 |
| Pozivni broj
 | +506
 |

**San José** je glavni grad Kostarike, središte istoimene provincije i najveći grad u zemlji. Smješten u Središnjoj dolini, San José je središte vlade, centar političke i ekonomske aktivnosti i glavno prometno središte u Kostariki. Sam grad ima 288,054 stanovnika, dok aglomeracija okolnih područija, s 2,158,898 stanovnika, sadrži trećinu ukupnog broja stanovnika cijele Kostarike.

Kulturološki, može se ustvrditi kako je grad gotovo isključivo pod europskim utjecajem, što zbog španjolske imigracije nakon Kolumbovog otkrića, što zbog činjenice da su privilegirane klase tokom XIX. i XX. vijeka uglavnom školovane po Europi. Taj utjecaj najvidljiviji je u gradskoj arhitekturi, ponajviše kazalištima, muzejima i kućama u centru grada. Grad je ime dobio prema svetom Josipu.

Iako u samom centru grada živi relativno malen broj stanovnika, milijuni ljudi dnevno prođu kroz njega jer je centar San Joséa poslovno središte cijele Kostarike. Unatoč svojim problemima, a prema studijama provedenim u Latinskoj Americi, San José je još uvijek jedan od najsigurnijih i najmanje nasilnih gradova u regiji. Godine 2006., grad je imanovan iberoameričkim Glavnim gradom kulture.
# Bribri jezik

**Bribri jezik** (ISO 639-3: bzd), jezik kojim govori 11.000 ljudi (2002) iz plemena Bribri, što žive duž rijeka Lari, Telire i Uren u kostarikanskim provincijama Puntarenas i Limón. Pripada jezičnoj porodici talamanca. Ima nekoliko dijalekata: salitre-cabagra, amubre-katsi i coroma.

U upotrebi je i španjolski [esp]; pismo: latinica.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Mekatelyu

**Mekatelyu** (znan još i kao **limonski kreolski jezik**) je dijalekt jamajčanskog kreolskog engleskog jezika koji se govori u provinciji Limón na obali Kostarike. Ukupan broj govornika ovog jezika je ispod 100,000. Jezik nema status službenog jezika, a leksik mu je pun posuđenica iz engleskog jezika.

Naziv *Mekatelyu* je prijevod fraze "neka da ti kažem", odnosno, pravilno, "dopusti da ti kažem".

## Reference

## Bibliografija

* Herzfeld, Anita. *Tense and Aspect in Limon Creole*. Kansas: The University of Kansas, 1978.
* Herzfeld, Anita (2002). Mekaytelyuw: La Lengua Criolla. Editorial de la Universidad de Costa Rica, 438 pp. ISBN 9977-67-711-5.
* Wolfe, Terry. *An Exploratory Study of the Morphology and Syntax of the English of the Province of Limon, Costa Rica*. San José: Universidad de Costa Rica, 1970.
* Wright M., Fernando. *Limon Creole: A Syntactic Analysis*. San José: Universidad de Costa Rica. 1974.
* Wright M., Fernando. "Problemas y Métodos para la Enseñanza como Segunda Lengua a los Habitantes del Mek-a-tél-yu en la Provincia de Limón". *Revista de la Universidad de Costa Rica*, March–Sept. 1982.
* Wright M., Fernando. *Problems and Methods of Teaching English as a Second Language to Limon Creole Speakers*. Lawrence: The University of Kansas, 1979.

## Vanjske veze

* "¿Qué es el mek-a-tel-yu?" Arhivirano 2007-08-22 na Wayback Machine-u by Dora H. de Vargas (in Spanish)
# Zakonodavna skupština (Kostarika)

| Zakonodavna skupština *Asamblea Legislativa* |
| --- |
|  |
| Vrsta |
| Vrsta | Jednodomni |
| Historija |
| Osnovano | 1949. |
| Vodstvo |
| Predsjednik | Eduardo Cruickshank, PRN (od 1. svibnja 2020.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 57 |
|  |
| Političke grupe | **Vlada (30)**
  PLN (17)
  PAC (10)
  PRN (7)
  Nezavisni (1)
  PML (1)
**Oporba (27)**
  PUSC (9)
  Nezavisni (9)
  FA (1)
 |
| Izbori |
| Posljednji izbori | 2. veljače 2014. |
| Sljedeći izbori | 4. veljače 2018. |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  Cuesta de Moras, San José, Kostarika |
| Web-stranica |
| www.asamblea.go.cr |

**Zakonodavna skupština** (španjolski: *Asamblea Legislativa de la República de Costa Rica*) je jednodomni parlament Republike Kostarike. Zakonodavna skupština utemeljena je 1949. godine Ustavom Kostarike, a središte mu je u San Joséu.

Zakonodavna skuptšina broji ukupno 57 zastupnika koji se biraju na direktnim, općim i narodnim izborima temeljem proporcionalne reprezentacije, po provincijama. Mandat zastupnika traje četiri godine. Godine 1949. Ustav Kostarike zabranio je zastupnicima služenje dva uzastopna mandata, ali se isti mogu ponovo kandidirati nakon što aktualni saziv odsluži mandat.
# Predsjednik Kostarike

| Predsjednik Kostarike
  |
| --- |
| **Grb Kostarike** |
| **Inkumbent Carlos Alvarado Quesada** od 8. svibnja 2018. |
| Sjedište | Casa Presidencial  San José, Kostarika |
| Mandat | Četverogodišnji mandat uz nemogućnost uzastopnih mandata |
| Prvi | José Castro Madriz |
| Formiranje | 8. svibnja 1847. |

**Predsjednik Kostarike** (španjolski: *El Presidente de la República de Costa Rica*) je šef egzekutivne vlasti u Republici Kostariki. Predsjednika bira narod na četverogodišnji mandat, ali postoji zabrana uzastopnih mandata. Dva potpredsjednika birana su zajedno s predsjednikom. Predsjednik imenuje članove Vijeća ministara, a, za razliku od većine drugih šefova država u svijetu, nije vrhovni zapovjednik vojske Kostarike, koja je raspuštena 1948. godine.

Inauguralni predsjednik bio je José Castro Madriz, koji je dužnost obnašao od 8. svibnja 1847. do 16. studenog 1849. godine. Madriza se danas smatra "ocem republike". Ipak, Madriz nije bio prvi šef države, već je kronološki bio tek četrnaesti čovjek na čelu Kostarike. Prvi šef države bio je Juan Mora Fernández, koji je funkciju obnašao od 7. travnja 1825. do 8. ožujka 1833. godine. Valjalo bi spomenuti kako je Kostarika od 1824. do 1838. bila u sastavu Savezne Republike Centralne Amerike, ali je imala, kao što je vidljivo, šefa države od 1825. godine.

Aktualni predsjednik je Carlos Alvarado Quesada (PAC), izabran 8. svibnja 2018..

## Veze

* Popis predsjednika Kostarike
# Savezna Republika Centralne Amerike

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Savezna Republika Centralne AmerikeRepública Federal de Centroamérica* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1823. – 1838.** | ↓ |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| **Himna**: *La Granadera* |
| Lokacija Savezne Republike Centralne Amerike |
| **Glavni grad** | Guatemala City (do 1934.) San Salvador |
| **Jezik/ci** | španjolski jezik
 |
| **Vlada** | Republika
 |
| **Historija** |  |
|  • Nezavisnost od Prvog Meksičkog Carstva
 | 1. srpnja 1823.
 |
|  • Raspad
 | 1841.
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| **Prethodnice** | **Nasljednice** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | Prvo Meksičko Carstvo
 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Kostarika
 |  |
| El Salvador
 |  |
| Gvatemala
 |  |
| Honduras
 |  |
| Nikaragva
 |  |
| Los Altos
 |  |

 |

 |
| **Danas dio** |  Kostarika  El Salvador  Gvatemala  Honduras  Meksiko  Nikaragva
 |

 |

**Savezna Republika Centralne Amerike** na početku znana pod imenom **Ujedinjene provincije Centralne Amerike** (španski: *Provincias Unidas del Centro de América*) je bila federalna republika koja je postojala neposredno nakon oslobođenja Centralne Amerike od španske kolonijalne vlasti.

Država je bila proglašena 15.9.1821. godine samo da bi ubrzo po proglašenje nezavisnosti bila okupirana od Prvog Meksičkog Carstva. Pobuna generala Santa Ane će dovesti do propasti ovog carstva i novog proglašenje nezavisnosti Ujedinjenih provincija Centralne Amerike 1823 godine.

Kombinacija loših kopnenih komunikacijskih veza, lokalpatriotizma, borbe za vlast liberalnih i katoličkoh snaga će ubrzo po osnivanju dovesti tek proglašenu uniju u nepremostive probleme. Pokašaj centralnih vlasti da umiri strahove ostalih provincija pomicanjem glavnog grada iz moćne Gvatemale u San Salvador 1834. godine će propasti kao i svi drugi pokušaji tako da ova država propada u građanskom ratu koji počinje 1838. godine proglašavanjem nezavisnosti Nikaragve. U strogo pravnim smislu Savezna Republika Centralne Amerike prestaje postojati 1841 kada San Salvador kao poslednja članica ove unije proglašava nezavisnost.

Propast ove unije nije označio i propast ideje Ujedinjenih država Centralne Amerike tako da je od 1838. pa do 1922. godine bilo 5 neuspješnih pokušaja njene obnove.

Između 1823. i 1838 godine ova država se prostirala se na teritoriji današnjih zemalja Gvatemale, Salvadora, Hondurasa, Nikaragve i Kostarike.

## Izvori
# Kostarikanski kolon

**Kostarikanski kolon** (šp. **Colón costarricense**; ISO 4217: **CRC**) je službena novčana jedinica u Kostariki. Ime je dobio po Kristoforu Kolumbu čije je španjolsko ime *Cristóbal Colón*.

Predstavljen je 1896. godine kada je zamijenio tadašnji kostarikanski pezo. Kolon se sastoji od 100 centi (šp. céntimo), a izdaje se u apoenima od 5 do 10000 kolona.

Kovanice: 5, 10, 20, 25, 50, 100 i 500 kolona

Novčanice: 1000, 2000, 5000, 10000, 20000, 50000 kolona

## Vanjske veze

* Kostarikanski kolon (Novčanice) (`de`) (`en`) (`fr`)
# .cr

**.cr** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Kostariku.

## Drugostepeni domeni

* **ac.cr**: akademski: univerziteti
* **co.cr**: komercijalni
* **ed.cr**: obrazovanje: koledži, srednje škole...
* **fi.cr**: finansijske institucije kao što su banke
* **go.cr**: vladin
* **or.cr**: neprofitne organizacije
* **sa.cr**: institucije povezane sa zdravljem

## Vanjske veze

* NIC-CR registrar domena
* IANA informacije o .cr domenu Arhivirano 2006-04-21 na Wayback Machine-u

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Vojska Kostarike

Dana 1. prosinca 1948., predsjednik Kostarike, José Figueres Ferrer, službeno je ukinuo **vojsku Kostarike** nakon svoje pobjede u građanskom ratu iste godine. Tokom ceremonije održave u *Cuartel Bellavista*, Figueres Ferrer je maljem razbio zid, čime je simbolizirao kraj kostarikanskog vojnog duha. Sljedeće godine, ukidanje vojske u Kostariki uvedeno je i u Ustav Kostarike (čl. 12).

Bivši vojni budžet danas je raspodijeljen na državnu sigurnost, obrazovanje i kulturu, a upravo je *Museo Nacional de Costa Rica* premješten u spomenuti kartel Bellavista kako bi se simbolički obilježilo podupiranje kulture. Godine 1986., predsjednik Oscar Arias je zakonom #8115 1. prosinca proglasio Danom ukidanja vojske. Za razliku od svojih susjeda, Kostarika od 1948. nije imala građanski rat. Kostarika ipak ima određen broj vojnika u svrhe pravosuđa i održavanja mira, ali nema stalnu vojsku.
# Kultura Diquis

Relikvija kulture Diquis koja prikazuje čovjeka.
**Kultura Diquis** (nekad pisana i kao **Diquís**) je bila pretkolumbovska indijanska kultura u Kostariki koja je svooj vrhunac doživjela u periodu od 700. do 1530. godine. Sama riječ "diquís" znači "velike vode" ili "velika rijeka" na boruca jeziku.

## Vanjske veze

* The Art of Precolumbian Gold: The Jan Mitchell Collection, an exhibition catalog from The Metropolitan Museum of Art (available online as PDF), which contains material on Diquis culture
# Museo Nacional de Costa Rica

| Museo Nacional de Costa Rica
 |
| --- |
|  |
|  |
| Osnovan
 | 1887. 1950. (na današnjoj lokaciji)
 |
| Lokacija
 |  San José, Kostarika
 |
| Tip muzeja
 | nacionalni muzej
 |
| Direktor
 | Cristhian Kandler
 |
|  |
| museocostarica.go.cr
 |

**Museo Nacional de Costa Rica** (srpskohrvatski: *Nacionalni muzej Kostarike*) je nacionalni muzej države Kostarike, koji se nalazi u glavnom gradu, San Joséu. Muzej se nalazi u utvrdi Bellavista, oker zgradi koja se nalazi nasuprot zgrade Zakonodavne skupštine Kostarike. Utvrda je izgrađena 1917. godine i isprva je služila kao vojna baraka, sve dok 1950. godine muzej nije preseljen u tu zgradu.

Istočni ulaz vodi do vrta u kojem su izloženi predmeti iz pretkolumbovske ere i topovi iz kolonijalnog perioda. Muzej je organiziran tematski i sadrži izloške vezane uz geološku, kolonijalnu, arheološku, religijsku i suvremenu povijest Kostarike. U muzeju se nalazi i izložba posvećena nobelovcu Óscaru Ariasu, bista Joséa Figueresa i izložba leptira.
# Pretkolumbovska era

Glavne kulturne grupe pretkolumbovske Amerike.

|  |
| --- |
| **Sjevernoameričke**   arktičke  sjeverozapadne   aridoameričke  mezoameričke  srednje  karipske **Južnoameričke**   amazonske  andske  |

**Pretkolumbovski period** ili **pretkolumbovska era** je uobičajeni zajednički izraz nekoliko arheoloških i historijskih perioda u Amerikama prije dolaska evropskih kolonizatora i naseljenika. Iako je ime dobio po evropskom istraživaču Kristoforu Kolumbu koji je 1492. i 1504. prvi došao u Ameriku, okvirno je završio nešto kasnije, s obzirom da pokriva historiju svih indijanskih naroda u Južnoj, Srednjoj i Sjevernoj Americi do trenutka prvih kontakata, odnosno zauzimanja teritorija od strane evropskih kolonijalnih casrtava.

Vrlo često izraz se ovaj izraz koristi za označavanje autohtonih civilizacija u Amerikama, odnosno naroda kao što su Olteci, Tolteci, Teotihuakanci , Zapoteci, Mišteci, Azteci, Maje, Inke, Moche, Chibcha ili Kanjari .

Brojne pretkolumbovske civilizacije su ostavile snažan trag na područjima gdje su živjele, i to izgradnjom velikih naselja, razvojem arhitekture, poljoprivrede, pisma i umjetnosti. S druge strane, veliki dio kulturne ostavštine autohtonih naroda danas je uništen, a što je rezultat evropskog doseljavanja u Ameriku u 15. i 16. vijeku, pa današnji historičari najviše podataka crpe iz arheoloških artefakata, a manje iz dokumenata. Dodatne poteškoće izaziva što mnoge od civilizacija nisu imale pismo, a kod onih koje jesu veliki broj zapisa i dokumenata je uništen od strane evropskih kršćanskih kolonizatora koji su ih smatrali "poganskima", odnosno heretičkima.

I pored nedostataka adekvatnih dokumenata se može zaključiti kako su stare američke civilizacije imale razvijenu nauku, a i tehnološka dostignuća. Tako su, na primjer, Asteci sagradili Tenochtitlan, jedan od najimpresivnijih gradova tadašnjeg svijeta, koji je imao čak 200.000 stanovnika. Glavna grana staroameričke nauke su bili matematika i astronomija, a glavna grana privrede poljoprivreda.

Neke od tragova pretkolumbovske kulture se mogu pronaći kod potomaka nekadašnjih američkih domorodaca, iako su ti narodi prošli kroz brojne promjene u posljednjih pet vijekova.

## Povezano

* Pretkolumbovska umjetnost

## Vanjske veze

* Centralnoandska historija Arhivirano 2010-04-10 na Wayback Machine-u
* Pretkolumbovska umjetnost Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u
* McGuiness Izdavaštvo za pretkolumbovski period Arhivirano 2012-07-14 na Wayback Machine-u
# Nicoya

Satelitska snimka poluotoka Nicoya
**Nicoya** (španjolski: *Península de Nicoya*) je poluotok na pacifičkoj obali Kostarike, podjeljen je između provincije Guanacaste na sjeveru, i Puntarenas provincije na jugu. Širok je od 30 do 60 km i oko 121 km dug, površina mu je 1074.95 km2 i čini najveći poluotok u Kostarici. Poznat je po svojim plažama i popularno je turističko odredište. Glavno naselje i trgovačko središte u regiji je Nicoya, jedno od najstarijih naselja u Kostarici.

Ostala značajna naselja i mjesta otprilike od sjevera prema jugu su: Tamarindo, Santa Cruz, Nosara, Sámara, Naranjo, Paquera, Curu, Tambor, Montezuma, Santa Teresa, Mal Pais. Poluotok se smatra jednom od zona u svijetu gdje ljudi obično dožive 100 godina.

## Izvor
# Boruca

**Boruca**, pleme Talamancan Indijanaca sa pacifičke obale Kostarike oko zaljeva Coronado. Boruce su po jeziku srodni plemenima Burucaca iz unutrašnjosti Kostarike, Coto ili Cocto i Turucaca oko zaljeva Dulce.

## Jezik

Jezik boruca (borunca, burunca, brunca, brunka) član je porodice talamancan, velie porodice chibchan.

## Lokalne skupine

Podskupina Osa naseljena je oko zaljeva Dulce na pacifičkoj obali Kostarike. Druga skupina, Quepo, sa Quepos Pointa je nestala.

## Lokacija

Boruca danas žive na tri rezervata. Pleme Osa živi na rezervatu Osa, a ostali u provinciji Puntarenas na rezervatima Boruca i Curré . Sela: Boruca, Curré, Maíz, Bijagual, Cañablancal, Cajón, Mano de Tigre, Lagarto, Chánguina i Puerto Nuevo .

## Populacija

Boruca-populacija na rezervatima iznosila je 2,660 (1990).

## Etnografija

Boruce su agrikulturan narod. Kukuruz, grah, manioka, slatki krumpir i kakao temelj su njihovog opstanka i ekonomije, a od kolonijalnog vremena prihvatili su i neke uvezene kulture, kao što su riža u kava. Lovom, riječnim ribolovom i sakupljanjem dolaze do ostalih potrepština neophodnih u životu. Sakuplja se divlje bilje zbog hrane, ali i zbog medicinskih potreba kao i zbog građevinskog materijala. Kuće Boruca grade se od prirodnog materijala, to je divlja trska od koje se rade zidovi i savanska trava za prekrivanje krovova .

Boruce su i poznati tkalci i drvorezbari (maske). Pamučna tkanja koja tkaju na razbojima bojana su prorodnim bojama koje dobivaju iz raznih biljaka. Narandžasta se dobiva od achiote, žuta od yuquilla (Curcuma longa), plava od lišća sacatinta (Justicia tinctoria), svjetloplava od Indigofera suffruticosa, crna od kore cabonero drveta (Guarea guara) i sjemenki janaipa, crvena od tika (tectona grandis)

Traicionalne maske izrađuju se od drveta (Ochroma Lagopus), nisu bojane a koriste se za vrijeme svečanosti *La Danza de los Diablitos*, 31 prosinca. Različite bojane maske namijenjene su tek turistima za prodaju.

## Historija

U prošlosti su Boruce živjeli iz obalu Pacifika sve od Queposa do današnje panamske granice, uključujući i poluotok Osa. Kroz povijest moguće je da su asimilirali danas nestale talamancanske skupine Abubaes, Cocto, Quepo, Burucaca i Turucaca. Godine 1956. Kostarika je za njih i srodno pleme Terraba utemeljila rezervat Boruca-Terraba koji je kasnije podijeljen na 3 rezervata, od kojih su dva, Curré i Boruca, namijenjeni Borucama, a rezervat Terraba za Térrabe.

## Literatura

* Doris Stone, Boruca of Costa Rica, (Harvard University Peabody Museum of Archaeology & Ethnology Papers, Volume 26, Number 2)

## Izvori

## Vanjske veze

* Reserva Indígena Boruca Arhivirano 2009-09-24 na Wayback Machine-u
* Boruca Indian Textiles, Costa Rica