Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sasi

Domovina Sasa, po njima se danas zove nemačke savezne države Saška i Saška Anhalt.
**Sasi** ili **Saksonci** su germansko pleme čija je prapostojbina bila na području kasnije severne Nemačke. Pod pritiskom Franaka Sasi se šire iz Nemačke prema zapadnoj Evropi između 3. i 5 veka. Deo Sasa (u eng. Jeziku nazivani *Saxons*) što sa Anglima i Jutima iz severne Nemačke, Danske i Holandije prelaze na Britansko ostrvo u 5 i 6. veku, pretopiće se u Engleze. Njihovo ime danas se tamo očuvalo u nazivima *Essex* i *Sussex*.

## Vešti rudari

Sasi su bili poznati kao vrsni rudari, te su ih srpski vladari unajmljivali u većini starih rudnika na području Srbije, kao i bosanski vladari za rudnike po Bosni gdje se i danas nekoliko rudnika naziva "Sasi" ili "Saski". Po Sasima se zovu i neki krajevi oko rudnika, kao u Bosni i Hercegovini u okolini rudnika i naselja Ljubija kod Prijedora (Saski do, Saski potok, Sasina), te rudnik olova i cinka "Sasi" u Srebrenici koji se još uvijek eksploatiše. Na makedonskoj planini Osogovo takođe postoji rudnik "Sase". Na to područje su došli na poziv bugarskog cara Ivana Šišmana.

Saski rudnici iz 13. veka se mogu videti na terenu Đavolje varoši, nedaleko od Kuršumlije.

## Vanjske veze

* Sasi
# Juti (Germani)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Juti (razvrstavanje).*
**Juti** ili **Jiti** (također Iuti ili Iutae) su bili germanski narod koji je naseljavao poluotok Jutland ili Jiland (latinski: *Iutum*) koji je po njima i dobio svoje ime.

U 5. stoljeću, uz Angle i Sase, napadaju Englesku. Naselili su se u Kentu, na otoku Wight i u dijelovima Hampshirea (Wessex). Tu zajedno s Anglima i Sasima tvore dominantan narod nazvan Anglosaksonci.
# 449.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  410-e  420-e  430-e  – 440-e –  450-e  460-e  470-e  |
| Godine:
 | 446 447 448 – **449** – 450 451 452
 |

Godina **449.** (**CDXLIX**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Astirija i Romana** (ili, rjeđe, **godina 1202. *Ab urbe condita). Oznaka 449. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Hrizafije, glavni eunuh na dvoru istočnorimskog cara Teodozija II, nudi mito Edekonu, poglavici Skira i glavnom tjelohranitelju hunskog kralja Atile, kako bi ubio svog gospodara. Nakon što je Edekon o svemu izvijestio Atilu, hunski kralj od Teodozija zahtijeva da mu pošalje Hrizafijevu glavu, ali se na kraju ipak zadovolji tek basnoslovnim dankom.
* 3.8. - 8.8. – Održan Drugi efeški sabor pod predsjedanjem Dioskora, patrijarh Aleksandrije, te na kome su, uz prijetnje i nasilje svrgnuti Flavijan, patrijarh Konstantinopola i Domno II, patrijarh Antiohije. Na njihova mjesta su postavljeni Anatolije i Maksim II.
* oktobar – Crkveni sinod u Rimu odbija priznati odluke Drugog efeškog sabora.
* Britanski kralj Vortigern sklapa savez sa Hengestom i Horsom, poglavicama Juta, koji nakon toga vode anglosaksonsku invaziju Britanije (tradicionalni datum).

## Rođenja

* Kavad I od Perzije
* Car Qianfei od Liu Songa

## Smrti

* 11.8. – Flavijan od Konstantinopola
* Hilarije od Arlesa

## Reference
# Vortigern

Vortigern na srednjovjekovnoj ilustraciji
**Vortigern** (velški: *Gwrtheyrn*; staroengleski: *Wyrtgeorn*; bretonski: *Guorthigern*; irski: *Foirtchern*), također navođen kao **Vortiger** i **Vortigen**, je bio gospodar rata u Britaniji 5. vijeka, odnosno vladar tadašnjih Brita. Historičari ga smatraju stvarnom ličnošću, iako je većina navoda o njemu vezana uz legende. Prema njima je upravo on pozvao saksonske najamnike da mu pomognu u borbi protiv Pikta i Škota koji su napadali područja južno od Hadrijanovog zida, te im kao nagradu dao zemlju u današnjoj engleskoj grofoviji Kent. Međutim, saksonski najamnici su se protiv njega pobunili i proširili svoju vlast na današnji Sussex i Essex. Zbog svega toga je Vortigern stekao lošu reputaciju u engleskoj historijskoj tradiciji, kao i arturijanskoj fikciji, koja ga drži krivcem zbog toga što je Britanija pala pod vlast stranih osvajača.

Vortigern se pojavljuje kao lik u mini-seriji *Merlin* iz 1998. gdje ga je tumačio Rutger Hauer; također se pojavljuje u filmu The Last Legion iz 2007. gdje ga je tumačio Harry Van Gorkum.

## Vanjske veze

* Vortigern Studies website
* Vortigern on National Library of Wales *Dictionary of Welsh Biography*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:  **Constans**  |  **Mitski britanski kraljevi Prva vladavina**  | Slijedi:  **Vortimer**  |
| Prethodi:  **Vortimer**  |  **Mitski britanski kralj Druga vladavina**  | Slijedi:  **Ambrosius Aurelianus**  |
# Kreoli

**Kreoli** (španski: *Criollos*) je termin koji se ranije koristio za osobe rođene u španskim kolonijama, navodno isključivo španskog porekla, iako je u praksi bilo moguće da to budu i deca mestika pod određenim uslovima. Takođe su taj naziv nosila i deca kreola. Ovo ime se ne koristi danas za evropske imigrante u Latinsku Ameriku niti za njihove potomke, osim na Južnom rogu.

Danas je veoma teško utvrditi broj kreola na latinoameričkom kontinentu. Potomci kreolskih porodica iz kolonijalnih vremena obično pripadaju visokoj društvenoj klasi, poznaju svoje porodično stablo i ponosni su na njega iako se više ne nazivaju kreolima. U Argentini, zemlji koja je imala izuzetno veliki procenat imigracije Španaca i Italijana između 1880. i 1920, naziv *kreol* je sve više nestajao da bi se sveo na imenovanje ljudi iz unutrašnjosti zemlje za koje se pretpostavlja da su kreolskog porekla koje međutim, može biti i mestičko, ali u svakom slučaju, na koje imigracija od druge polovine 19. veka nije uticala.

U Venecueli ovaj termin se koristi da bi označio osobe, životinje ili stvari koje su venecuelanskog porekla. U Meksiku, termin kreol se odnosi na pripadnike bele rase, posebno ukoliko je reč o osobama španskog, baskijskog i francuskog, a u manjoj meri i italijanskog i portugalskog porekla.

Kreoli su bili ti koji su pokrenuli borbu za nezavisnost latnoameričkog kontinenta od španske kolonijalne vlasti, jer su bili nezadovoljni ograničenjima u trgovini koje im je nametala Španija, odsutnosti svojih predstavnika u lokalnim organima uprave koju su obavljali vicekraljevi i drugi državni službenici koje je postavljala španska vlada.

U širem smislu, ovaj kvalifikativni pridev se može dodati svemu što su proizveli kreoli, ili kreolska kultura, kao na primer: kreolski konj, kreolski hleb itd. kao i sinonim za „nacionalni“, kao što je slučaj sa Venecuelom, gde je kreol sinonim za venecuelanski/Venecuelanac, bez obzira na rasu. Za Francuze, termin *kreol* je sinonim za mestike.

## Vanjske veze

* Made for the Creole Experience Arhivirano 2011-02-01 na Wayback Machine-u, news website aimed at multiracial readers
* AllCaboVerde.com Arhivirano 2006-01-30 na Wayback Machine-u, about the Crioulos of Cape Verde
* Frenchcreoles.com, about the Louisiana Creoles
* Creole Magazine Arhivirano 2020-12-04 na Wayback Machine-u Discover the Creole culture around the world
* Creole Heritage Center, also about the Louisiana Creoles
* Creole island, also about the Reunionese Creoles
# Beowulf

*Za ostale upotrebe, pogledajte Beowulf (razvrstavanje).*
Beowulf (c.1000)
**Beowulf** je naziv za epsku pjesmu napisanu na staroengleskom jeziku između 8. i 11. vijeka. Smatra se jednim od prvih djela engleske i jednim od najvažnijih djela rane srednjovjekovne književnosti u Evropi.

Njen glavni junak je Beowulf, lik iz nordijske mitologije.
Jedino je od preživjelih staroengleskih djela, najznačajnije po opsegu (sadrži 3.183 stiha) i umjetničkoj vrijednosti (snaga ljudskih likova, detaljni opisi ratničke opreme, života, borbi, krajolikâ, grandiozni stil i složeni metrički oblici). Potječe iz osmog stoljeća, a sačuvano je u rukopisu s kraja desetog stoljeća, te je tako najstarija herojska pjesma spjevana u Europi nakon poezije klasične antike.

Priča o junaštvima nordijskog heroja Beowulfa, koji je oslobodio dvora kralja Hrothgara Danskog od terora Grendela, čudovišta u ljudskome liku. Jednostavna fabula o plemenitom kralju, junaku, isprepletena je epizodama koje nisu u izravnoj vezi s glavnom temom, ali koje ističu pojedine njene detalje. *Beowulf* priča o povijesti germanskih plemena ispreplićući elemente legenda, folklora i kršćanskog učenja anglosaksonske Engleske.

Iako je *Beowulf* po sadržaju poganski - čovjekova vječna borba protiv sila mraka i zla koje simboliziraju nadnaravna čudovišta iz narodne predaje, fatalizam u kojem je junak tragično ranjiv i smrtan - očiti su i utjecaji kršćanstva - dobra djela koja čovjeka prate iz ovog života, osiguravaju vječnost u božanskom okrilju.

## Izvori

*Engleska književnost* (Dora Maček: *Staroenglesko razdoblje*), *Sveučilišna naklada Liber*, Zagreb, 1986.

## Vanjske veze

* Читање Беовулфа на Старом енглеском Arhivirano 2006-09-05 na Wayback Machine-u
* **Translations of Beowulf at Project Gutenberg:**
	+ *Модерни енглески превод* Francis Barton Gummere
	+ *Модерни енглески превод* John Lesslie Hall
	+ *Староенгелско издање* Приредио James Albert Harrison and Robert Sharp

* Beowulf on Steorarume(Beowulf in Cyberspace) by Benjamin Slade, full Old English text and new translation, with many other resources
* Ringler, Dick. *Beowulf: A New Translation For Oral Delivery*, May 2005. Searchable text with full audio available, from the University of Wisconsin-Madison Libraries.
* Several different Modern English translations Arhivirano 2011-07-20 na Wayback Machine-u
* Summary of the story
* *Beowulf*: Recognizing the Past
* Christianity in *Beowulf*
* James Grout: *Beowulf*, part of the Encyclopædia Romana
* Beowulf: The Movie(s). A Comprehensive Look at the (Brief) List of Cinematic Adaptations of the English Language's Most Enduring Epic Poem Arhivirano 2006-02-20 na Wayback Machine-u an article from Film as Art: Danél Griffin's Guide to Cinema Arhivirano 2006-02-20 na Wayback Machine-u
* Additional information about the Ashburnham House fire
* Several dozen more translations, with images of the book covers
# Škotski gelski jezik

| **Škotski gelski jezik (Gàidhlig na h-Alba)** |
| --- |
| Govori se u:
 | Škotskoj, Kanadi
 |
| Regija:
 | Škotske planine, Hebridi, Nova Škotska (Kanada)
 |
| Ukupno ljudi koji govore škotski gelski:
 | 58.652
 |
| Jezička grupa: Klasifikacija:
 | indoevropska
 keltski
  ostrvski keltski
   gojdelski
    **škotski gelski** |
| Status jezika
 |
| Zvanični jezik u:
 |
Škotskoj

 |
| Regulisan od:
 | Bòrd na Gàidhlig (Odbor za škotski gelski)
 |
| Kodovi i šifre škotskog gelskog jezika
 |
| ISO 639-1 | gd
 |
| ISO 639-2 | gla
 |
| SIL | GLS
 |

**Škotski gelski** ili škotski gaelski (*Gàidhlig,* [ˈkaːlɪkʲ]), ponekad samo kao **gelski** ili gaelski, je keltski jezik koji se govori u delu Škotske.

Škoti su se doselili u Veliku Britaniju iz Irske u 4. veku i osnovali državu u kojoj su živeli sa Piktima i Skandinavcima. Ovi narodi su se vremenom asimilirali i prihvatili škotski gelski jezik. Od 13. veka škotski gelski jezik je gubio značaj u Škotskoj na račun širenja engleskog jezika.

Danas škotski gelski jezik govori oko 59.000 ljudi u planinama severozapadne Škotske (Škotske planine) i na ostrvima Hebridi. To čini svega 1,5% stanovništva Škotske. Svi govornici škotskog gelskog govore i engleski jezik. Oko 900 govornika živi u kanadskoj provinciji Nova Škotska, i oko 1600 u SAD.

## Trenutno stanje

Škotsko gelski jezik je od 2005., kada je Parlament Škotske (*Parlamaid na hAlba*) doneo takozvani Gelski akt, ravnopravan jezik sa engleskim u Škotskoj. Postoje brojne inicijative za zaustavljanje opadanja broja govornika škotskog gelskog na zapadu Škotske, i za njegovu promociju u ostatku zemlje.

## Karakteristike

Alfabet škotskog gelskog jezika ima 18 slova (A, B, C, D, E, F, G, H, I, L, M, N, O, P, R, S, T, U) i 88 mogućih fonema.

Škotski gelski jezik koristi fleksiju da razlikuje padeže imenica, vremena i načine glagola.

Red reči je predikat-subjekat-objekat.

Ovaj jezik kombinuje predloge sa zamenicama kao što je slučaj u drugim keltskim jezicima. Na primer, *aig* (ka) + *mi* (meni) > *agam*.

Ne postoji glagol „imati“, što je karakterika keltskih jezika. Pripadnost se označava oblikom *nekome*.

Škotski gelski ima mnogo određenih članova koji zavise od broja, padeža, početnog slova imenice koja sledi i.t.d, ali ne poznaje neodređeni član.

Internacionalni izrazi poreklom iz škotskog gelskog su: *whisky*, *slogan*, *klan* i *stroncijum*.

## Povezano

* Ossian

## Vanjske veze
# Cockney

**Kokni** (engleski: *Cockney*) je termin koji može označavati:

1. stanovnike Londona, pre svega radničku klasu istočnog dela Londona;

2. dijalekat (zapravo sociolekat) kojim ova grupa stanovništva govori.

Ovaj sociolekat je korišćen u poznatoj humorističkoj seriji *Mućke*.

Neki od poznatih govornika ovog sociolekta su glumac Majkl Kejn i muzičari Mark Bolan i Sid Višes.

## Izgovor

Kao polazna tačka za poređenje korišćen je standardni britanski engleski.

#### Suglasnici

* /t/ u nenaglašenim slogovima često postaje glotalni stop /ʔ/ (npr. *sit* /sɪʔ/, *city* /sɪʔi/, *cart* /kɑ:ʔ/...);
* /h/ se najčešće ne izgovara (npr. *happen* postaje *appen*);
* /θ/ često postaje /f/ (npr. *thin* /fɪn/, *maths* /mɛfs/...);
* /ð/ u sredini i na kraju reči često postaje /v/, dok na početku reči može postati /d/ (npr. *they* /dæɪ/, *bother* /bɔvə/);
* /l/, ukoliko za njim ne sledi samoglasnik, se najčešće vokalizuje. Drugim rečima, postaje samoglasnik (zavisno od položaja u reči i od susednih suglasnika može se realizovati kao neki od sledećih samoglasnika: /u/, /ʊ/, /o/ ili /ɤ/. Primeri: *tell* /tʰeʊ/, *rill* /ɹɪɤ/, *little* /lɪʔo/...). Ukoliko nakon /l/ sledi samoglasnik, ono ostaje /l/ (npr. *telling* /tʰelɪŋ/);
* /p/, /t/ i /k/ su aspirovani, često i više nego u standardnom britanskom engleskom. /t/ može postati i /tˢ/.

#### Samoglasnici i diftonzi

* /iː/ postaje /əi/ (npr. *beat* /bəiʔ/);
* /eɪ/ postaje /æɪ~aɪ/ (npr. *bait* /bæɪʔ/);
* /aɪ/ postaje /ɑɪ~ɒɪ/ (npr. *bite* /bɑɪʔ/);
* /ɔɪ/ postaje /oɪ/ (npr. *choice* /tʃʰoɪs/);
* /uː/ postaje bilo /əʉ/, bilo /ʉː/ (npr. *boot* /bʉ:ʔ/);
* /əʊ/ postaje /ʌʊ~ɐʊ/ (npr. *coat* /kʰɐʊʔ/);
* /aʊ/ postaje bilo /æə/, bilo /æː/ (npr. *town* /tˢæən/);
* /æ/ može postati /ɛ/ (npr. *back* /bɛk/, *cat* /kʰɛʔ/);
* /ɒ/ može postati /ɔ/ (npr. *cot* /kʰɔʔ/);
* /ɜː/ može postati /ø:/ (npr. *bird* /bø:d/);
* /ʌ/ postaje /a/ (npr. *jump* /dʒamp/);
* /ɔː/ često postaje /oː/ (npr. *water* /wo:ʔə/). Ipak, ispred /l/ ostaje /ɔː/ (npr. *wall* /wɔ:/).

## Uticaj

Poslednjih decenija, neke od osobina koknija su se proširile i na druge dijalekte engleskog jezika. Npr. Izgovor /f/ umesto /θ/ je danas prisutan u većem delu jugoistočne Engleske, dok je glotalizacija glasa /t/ danas u manjoj ili većoj meri prisutna u celoj Engleskoj (mada je i dalje najizraženija u kokniju).

Osim toga, kokni poslednjih decenija potiskuje tradicionalne dijalekte jugoistočne i istočne Engleske (mešanjem koknija sa tim dijalektima nastao je **estuarski engleski** (engl. *estuary english*)). Sa druge strane, u samom Londonu se širi multikulturalni londonski engleski, sociolekat koji pozajmljuje elemente kako iz koknija, tako i iz brojnih drugih dijalekata engleskog jezika (npr. iz jamajčanskog engleskog) i koji postepeno potiskuje tradicionalni kokni.

## Vanjske veze

* Grose's 1811 dictionary
* Whoohoo Cockney Rhyming Slang translator
* Money slang expressions
* Sounds Familiar?
# Pidžin

**Pidžinski jezici** /*porijeklo izraza pada u doba početaka trgovine Britanaca s Dalekim Istokom, a dolazi od* "pidgin", *kako je zvučalo kad su Kinezi pokušavali izgovoriti englesku riječ* "business"/ kontaktni jezici nastali za potrebe komunikacija, većinom radi trgovine, između pripadnika različitih jezičnih i etničkih skupina, a temelje se najmanje na dva jezika. SIL bilježi 18 ovakvih jezika (danas 17): barikanchi, broom kreolski (broome pearling lugger pidgin), fanagalo, gibanawa, hiri motu, iha based pidgin, kineski pidgin engleski, liberijski engleski, lingua franca, maskoy pidgin, mobilian, ndyuka-trio pidgin, nefamese, onin based pidgin, pidgin delaware, settla i tay boi.

Broj ovih jezika daleko je veći, ali nemaju svi kodne nazive. Po jednom popisu ima ih 83

* russenorsk

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
# Glas Amerike

| Glas Amerike |
| --- |
|  |
| Područje emitiranja | svijet |
| Početak emitiranja | 1. februar 1942. |
| Website | www.voanews |

**Glas Amerike** (engleski: *Voice of America*, akronim: VOA) je američka multimedijalna stanica.

VOA danas emitira program na više od 40 jezika, od vijesti, kojekakvih informacija do programa iz kulture i to putem interneta, radija i televizije.
Procjenjuje se da tjedno Glas Amerike prati oko 164 milijuna ljudi. Glas Amerike financira vlada Sjedinjenih Američkih Država preko Odbora guvernera (Broadcasting Board of Governors).

Sjedište Glasa Amerike je u Washingtonu, Independence Avenue, DC, 20237. ali se emitiranje vrši iz brojnih stanica širom svijeta i putem satelita.

## Historija

Toranj u Solunu iz kog se emitirao program za Jugoslaviju
Glas Amerike počeo je s radom 1. februara 1942. prva redakcija koja je počela s radom (emitiranjem radijskog programa) bila je mala skupina novinara njemačkog govornog područja i to samo 56 dana nakon japanskog napada na Pearl Harbor. VOA je počela s radom kao dio tadašnje obavještajne agencije FIS (U.S. Foreign Information Service) iz koje je nastala CIA

Njemačka redakcija je između 1960. 1991. prestala sa radom, onda je obnovljena i radila je 1993.

Srpskohrvatska redakcija osnovana je 1943., 1944. osnovana je slovenska redakcija, ali je prestala sa radom čim je rat završen, obnovljena je 1949. i radila je do 2004.

Ruska redakcija osnovana je 1947., ukrajinska 1950., makedonska 1999., a 2000.
osnovan internet portal.

Najpoznatiji novinar srpskohrvatske redakcije Glasa Amerike bio je Grga Zlatoper koji se redakciji pridružio 1955. U vrijeme
Hladnog rata on je bio vrlo slušan, jer su tadašnji stanovnici Socijalističke Jugoslavije u želji da budu dobro
informirani nakon slušanja domaćih vijesti, slušali Glas Amerike i Grgu Zlatopera.

Danas Glas Amerike emitira program na srpskom, bosanskom, makedonskom i albanskom, dok su slovenski i hrvatski progami ukinuti.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice (`en`)
# Nominativ

**Nominativ** (lat. *nominare* = imenovati) padež je koji u mnogim jezicima, uključujući srpskohrvatski, označava vršitelja radnje, nositelja zbivanja, stanja ili osobine, nasuprot drugim padežima. Nominativ se često naziva i "prvi" padež. Pojmovi se u rječnicima nalaze redovno u nominativu.

U srpskohrvatskom nominativ odgovara na pitanje **tko?** ili **što?** Nominativ je, uz vokativ, samostalan padež.

## Služba

Nominativ i bog

* najčešće subjekt

Marko** je došao.*
**Bijeli** je **cvijet** procvao.
*Došli su **gosti**.*
* dio imenskog predikata

*On je bio **mudar.To nije **moj konj.Vrata su **otvorena. uz neke glagole (*postati*, *zvati se*, *ostati*, *činiti se*, *biti* i dr.), nominativ služi kao i predikatni proširak (na njegovo mjesto u ovim slučajevima ponekad može doći i instrumental)

*Postao je **liječnik.Zovem se **Bond**.**James Bond.Bio je **učitelj**.*
* s veznicima **kao** i **nego** nominativ može biti priložna oznaka načina

*Odjeknulo je kao **bomba.To nije bio **Marko**, nego **Maja!Izgledala je kao **vila. kao pridjevska dopuna

*Dobar kao **kruh. zajedno s veznikom **kao** može imati i službu priložne oznake vremena

*Još kao **dijete** nije volio to jesti*.
* atribut i apozicija kad god se odnose na imenicu u nominativu

*Bila je tu i **Janja**, **Ivanova žena**, vrlo **ozbiljna osoba. izvan rečenice nominativ služi za imenovanje bića, stvari, pojava

*hrast lužnjak, Hrvatska, mliječna čokolada, Hrvoje Horvat, Jadransko more, Požeška kotlina*

### Glasovne promjene u nominativu

|  |  |
| --- | --- |
| **Jednina** | **Množina** |
| vuk | vuci (vukovi)
 |
| dječak | dječaci
 |
| prilog | prilozi
 |
| kruh | krusi
 |

Neke imenice u nominativu množine muškog roda imaju dugu množinu (nastavci su *-ovi*, *-evi*: *vuk - vukovi*, *duh - duhovi*), a neki imaju kratku (*-i*: *duh - dusi*, *vuk - vuci*), a neki i dugu i kratku što znači da mogu biti *duhovi* i *dusi*, *vukovi* i *vuci*.
# Staronordijski jezik

| staronordijski |
| --- |
| Regije | Nordijske zemlje, Škotska, Irska, Engleska Wales, Otok Man, Normandija, Vinland i dolina Volge |
| Jezična porodica | * germanski
	+ sjevernogermanski
		- **staronordijski**
 |
| Pismo | rune, kasnije latinica (staronordijski alfabet) |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | – |
| ISO 639-2 | `non` |
| ISO 639-3 | `non` |
|

**Staronordijski jezik** je sjevernogermanski jezik kojeg su govorili stanovnici Skandinavskog poluotoka i njihovih prekomorskih posjeda u Vikinškom dobu, sve do oko 1300. godine.

Pranordijski jezik se je razvio u staronordijski jezik do 8. stoljeća. Staronordijski se je razvijao u suvremene sjevernogermanske jezike (zapadnoskandinavski jezici: islandski, nynorsk, ferojski, norn) i istočnoskandinavski jezici: švedski, bokmål i danski) sve do sredine odnosno kraja 14. stoljeća. Ova datiranja konačna prijelaza u idući stupanj razvitka nisu čvrstom granicom, jer se je našlo povijesnih isprava na staronordijskom koje su nastale duboko u 15. stoljeću.

Staronordijski se dijelio na tri dijalekta: istočni staronordijski dijalekt, zapadni staronordijski dijalekt i starogotlandski dijalekt. Zapadni i istočni dijalekt su tvorili dijalektni kontinuum. Nije postojala jasna zemljopisna granica među njima. Tragovi istočnog dijalekta se našlo u istočnoj Norveškoj, a zapadnog u zapadnoj Švedskoj. Većina govornika koji su govorili istočni dijalekt su živjeli na prostoru današnje Danske i Švedske. Starogotlandski je dijalekt bio nejasnija dijalektna grana. Ponekad ga se pribraja istočnom dijalektu zbog zemljopisnih razloga (Gotland). Razvijao se kao istočni i zapadni dijalekt, ali je imao i vlastite osobine, svojstvene samo njemu.

## Reference

## Vanjske veze

* Inkubator Wikipedije na staronordijskom jeziku
# Fonologija

|  |
| --- |
| **Lingvistika** |
| **discipline** |
| fonetika
 |
| fonologija
 |
| morfologija
 |
| sintaksa
 |
| semantika
 |
| pragmatika
 |
| leksikologija
 |
| leksikografija
 |
| stilistika
 |
| lingvistika teksta
 |
| analiza diskursa
 |
|  |
| primijenjena lingvistika
 |
| sociolingvistika
 |
| generativna lingvistika
 |
| kognitivna lingvistika
 |
| računarska lingvistika
 |
| korpusna lingvistika
 |
| kvantitativna lingvistika
 |
| etimologija
 |
| spisak lingvista
 |

**Fonologija** (od grč. *φωνή, phone* = glas, *λόγος, lógos* = riječ) jezikoslovna je disciplina koja proučava jezičnu funkciju i ponašanje govornih jedinica. Najmanje te jedinice koje imaju razlikovnu funkciju su fonemi (središnji pojam fonologije). Fonologija proučava sustav govornih jedinica (glasova) u jeziku, dok se fonetika bavi proučavanjem artikulacijskih i akustičnih obilježja glasova i govora.

## Fonološka transkripcija

Budući da slovopis i pravopis nisu prikladni za potpun prikaz fonološke osobine jezika, jezikoslovci rabe specijalne sustave fonoloških simbola za transkripciju fonema i njezinih alofona (npr. međunarodnu fonetsku abecedu).

Uobičajeno je označiti fonološku transkripciju kosim zagradama **/ /**.

## Literatura

* Dalibor Brozović: *Fonologija hrvatskoga književnoga jezika*, u: S. Babić i sur.: *Povijesni pregled, glasovi i oblici hrvatskoga književnog jezika*. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i Globus, Nakladni zavod, Zagreb, 1991. ISBN 86-407-0014-1
* Zrinka Jelaska: *Fonološki opisi hrvatskoga jezika: glasovi, slogovi, naglasci*. Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 2004. ISBN 953-169-069-0 Uneseni ISBN nije važeći.