# Kopar (grad)

| Kopar
 |
| --- |
| Panorama historijskog centra grada na poluotokuPanorama historijskog centra grada na poluotoku |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Slovenija
 |
| **Pokrajina** | Primorska
 |
| **Statistička regija** | Obalno-kraška
 |
| **Gradska općina** | Mestna opčina Koper
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 13 km²
 |
| **Visina** | 9.8
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2013.)
 |
|  - **Urbano područje** | 24 864
 |
|  - **Urbana gustoća** | 1 912.6 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 6000
 |
| **Službene stranice** www.koper
 |
| Karta
 |
| Kopar
 |

**Kopar** (slovenski **Koper** [ˈkoːpəɾ], talijanski **Capodistria** [kaːpoˈdistrja]), grad na sjeverozapadnoj obali Istre, najveća slovenska luka i sjedište istoimene gradske općine; 24 864 st. (2011).

## Geografija

Kopar leži duž obala istoimenog zaljeva (dio puno većeg Tršćanskog zaljeva) južno od talijanske Muggie. On je najveći i jedini lučki grad na 47 km dugoj obali jadranskog mora u Sloveniji. Kopar je, kao i cijeli obalni dio Slovenije, dvojezičan.

## Historija

Kopar se razvio od malog naselja na otoku u tršćanskom zaljevu. U vrijeme stare Grčke je naselje bilo poznato pod imenom *Aegida*, dok su ga Rimljani kasnije nazivali *Capris*, *Caprea*, *Capre* ili *Caprista*.

U vrijeme velikih provala barbara 568., dio stanovnika iz obližnjeg Tergestuma bježeći pred Langobardima sklonio se u sigurniji Kopar u moru. Oni su tadašnji *Capris* prezvali u *Justinopolis*, u čast bizantskog cara Justinijana II. - Rinotmeta.

Postoje tragovi trgovine Kopra s Venecijom još iz 932. godine. U ratu između Venecije i Svetog rimskog carstva Kopar se svrstao na stranu Njemaca, zbog tog mu je car Konrad II. dodijelio gradske privilegije. Nakon tog razdoblja Kopar postaje feud Akvilejske patrijarhije sve do - 1278. kad postaje dio Presvijetle republike Venecije i sjedište venecijanskog podestata za Istru. Venecijanci ga tada nazivaju *Caput Histriae*, (glavni (grad) Istre), iz čega je izvedeno i današnje tal. ime grada *Capodistria*.

Prema popisu stanovništva koji je 1900. provedeno u Austrougarskoj, u Kopru je tada živjelo 7.205 govornika talijanskog, 391 slovenskog, 167 hrvatskog i 67 njemačkog jezika.

Kopar, zajedno s cijelom obalom, 1918 potpada pod Italiju, a 1947. postaje dio Slobodnog teritorija Trsta. Nakon njene podjele, 1954. dospijeva u Jugoslaviju.

## Religija

Kopar je već od 8. vijeka bio sjedište biskupije. 1498. je u Kopru rođen kasniji luteranski teolog *Pier Paolo Vergerio*. U Kopru je od 1536. do 1548. djelovao kao biskup. Kopar 1828. postaje dio tršćanske dijeceze, da bi nakon pripajanja Jugoslaviji ponovo postao samostalna biskupija.

## Privreda

U Kopru su najveći privredni subjekti luka (*Luka Koper*), i Tomos. No, pored njih, u gradu je živa privredna aktivnost niza manjih, vitalnih subjekata.

Pored toga, u gradu je razvijen i ljetni turizam.

## Poznati sugrađani

* Vittore Carpaccio (oko 1460. – oko 1525.), renesansni slikar;
* Boris Cavazza (r. 1939), glumac;
* Giovanni Cernogoraz , strijelac, olimpijski, svjetski i europski prvak;
* Domenico da Capodistria (1387. – oko 1463.), arhitekt i kipar;
* Joanis Kapodistrijas (1776–1831), grčki patriot;
* Aurelio Juri, političar i novinar;
* Igor Pribac (r. 1958), filozof;
* Pier Antonio Quarantotti Gambini (1910–1965), književnik;
* Mladen Rudonja , nogometaš;
* Nazario Sauro (1880–1916), italijanski patriota;
* Santorio Santorio (1561–1636), znanstvenik;
* Tomaž Šalamun (1941–2014), pjesnik;
* Pier Paolo Vergerio, protestantski reformator;

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Kopar (`sl`)
* gremoVEN.com - Koper
* Radio Capodistria