Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Predstavnički dom (Novi Zeland)

| Predstavnički dom Novog Zelanda *New Zealand House of Representatives* |
| --- |
| 52. saziv Parlamenta |
|  |
| Vodstvo |
| Predsjednik | Trevor Mallard, NZLP (od 7. studenog 207.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 120 |
|  |
| Političke grupe | **Vlada (55) Laburisti (46)
* NZF (9)

**Podrška (8) Zeleni (8)

**Oporba (56) Narodnjaci (56)

**Neutralni (1) ACT (1)
 |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  Parliament House, Wellington, Novi Zeland |
| Web-stranica |
| parliament.nz |

**Predstavnički dom Novog Zelanda** (engleski: *New Zealand House of Representatives*) je jedini dom Parlamenta Novog Zelanda. Zajedno s aktualnim monarhom, Predstavnički dom sačinjava novozeandski parlament. Predstavnički dom donosi zakone, iz svojih redova daje ministre za formiranje vlade i nadzire rad iste. Također je zadužen za donošenje državnog proračuna i odobravanje troškova.

Predstavnički dom je demokratski izabrano tijelo čiji su zastupnici znani kao članovi parlamenta (*Members of Parliament*, MPs). Uglavnom se sastoji od 120 zastupnika, međutim moguće je da taj broj bude i veći zbog visećih mandata; Predstavnički dom trenutno ima 121 zastupnika upravo zbog toga. Zastupnici se biraju na ograničeni mandat za vrijeme trajanja aktualnog saziva, koje može iznositi maksimalno tri godine. Sedamdeset zastupnika se bira direktno kroz izborne jedinice, dok se ostala mjesta popunjavaju preko spiska temeljem udjela kojeg svaka stranka ima u ukupnom broju glasova. Maori su od 1867. godine imali svog predstavnika, a 1893. godine su žene dobile pravo glasa, što je bio prvi takav slučaj u svijetu. Vladu formiraju stranka ili koalicija s najviše zastupnika u Predstavničkom domu, a ako to nije moguće, stranke mogu podržati manjinsku vladu.

Predstavnički dom formiran je 1852. godine donošenjem Novozelandskog ustavnog akta, koji je uspostavio dvodomni parlament; ipak, Zakonodavno vijeće, bivši gornji dom, ukinuto je 1951. godine. Parlament je potpunu kontrolu nad politikom Novog Zelanda stekao 1947. godine donošenjem Zakona o usvajanju Vestminsterskog statuta.
# Parlament Novog Zelanda

| Parlament Novog Zelanda *New Zealand Parliament Pāremata Aotearoa* |
| --- |
| 52. saziv Parlamenta |
|  |
| Vrsta |
| Vrsta | jednodomni |
| Domovi | Predstavnički dom |
| Historija |
| Osnovano | 24. svibnja 1854. |
| Vodstvo |
| Monarh | Elizabeth II. (od 6. veljače 1952.) |
| Generalni guverner | Patsy Reddy (od 28. rujna 2016.) |
| Predsjednik | Trevor Mallard, NZLP (od 7. studenog 207.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 120 |
|  |
| Političke grupe | **Vlada (55) Laburisti (46)
* NZF (9)

**Podrška (8) Zeleni (8)

**Oporba (56) Narodnjaci (56)

**Neutralni (1) ACT (1)
 |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  Parliament House, Wellington, Novi Zeland |
| Web-stranica |
| parliament.nz |

**Parlament Novog Zelanda** (engleski: *New Zealand Parliament*; maorski: *Pāremata Aotearoa*) predstavlja zakonodavnu vlast u Novom Zelandu, a sastoji se od monarha Novog Zelanda (tzv. *Queen-in-Parliament*) i Predstavničkog doma. Parlament je isprva bio dvodoman, međutim Zakonodavno vijeće je ukinuto 1951. godine. Formiran 1854., Parlament Novog Zelanda je jedan od najstarijih, kontinuirano aktivnih parlamenata u svijetu.

Predstavnički dom je demokratski izabrano tijelo čiji su zastupnici znani kao članovi parlamenta (*Members of Parliament*, MPs). Uglavnom se sastoji od 120 zastupnika, međutim moguće je da taj broj bude i veći zbog visećih mandata. Sedamdeset zastupnika se bira direktno kroz izborne jedinice, dok se ostala mjesta popunjavaju preko spiska temeljem udjela kojeg svaka stranka ima u ukupnom broju glasova. Maori su od 1867. godine imali svog predstavnika, a 1893. godine su žene dobile pravo glasa, što je bio prvi takav slučaj u svijetu. Biračko pravo nemaju osuđenici koji još uvijek borave u zatvoru.

Parlament je usko povezan s izvršnom vlašću. Vlada Novog Zelanda sastoji se od premijera (predsjednika vlade) i ministara zaduženih za pojedine resore; prema načelima odgovorne vlade, ovi ministri se biraju iz redova stranke ili stranaka zastupljenih u Predstavničkom domu.

Predstavnički dom se od 1865. godine sastaje u parlamentarnim zgradama, koje se nalaze u glavnom gradu, Wellingtonu. Izravni prijenosi sjednica financirani su od strane samog parlamenta i dostupni na tri televizijska kanala.
# Sewellovo ministarstvo (1856)

Henry Sewell je 1856. godine postao prvi premijer Novog Zelanda.
**Sewellovo ministarstvo** ili **Sewellova vlada** je bila prva odgovorna vlada u historiji Novog Zelanda. Odgovorna vlada bila je posljedica formaliziranja uvođenja samouprave na kolonijalnom Novom Zelandu, što se dogodilo još 1853. godine, snažnim zalaganjem guvernera Georgea Greyja. Formiranje kolonijalne samouprave omogućilo je da dvodomni Parlament (koji se sastojao od izabranog Predstavničkog doma i imenovanog Zakonodavnog vijeća) samostalno donosi odluke vezane uz koloniju, te je omogućilo formiranje provincija i održavanje općih izbora.

Ipak, unatoč ovoj odluci, prvi saziv Parlamenta nije uspio ishoditi odluku o formiranju odgovorne vlade, čemu se protivio v.d. guvernera, Robert Wynyard. Ipak, kada je Thomas Gore Browne imenovan novim guvernerom, odluka o formiranju odgovorne vlade je konačno provedena. Dana 18. travnja 1856., četvorica članova Izvršnog vijeća – Henry Sewell, Dillon Bell, Frederick Whitaker i Henry Tancred – koje je dotad imalo tek savjetodavnu ulogu, preuzeli su stvarnu političku moć i tako postali prva novozelandska vlada.

Događanja su išla u prilog jačanju moći nove vlade tako da je Sewell 7. svibnja iste godine imenovan kolonijalnim tajnikom, što se uzima kao datum formiranja funkcije premijera Novog Zelanda (kolonijalni tajnik i premijer u to vrijeme nisu bile jasno odvojene funkcije). Istovremeno, Bell je postao kolonijalni blagajnik, a Whitaker državni odvjetnik, dok je Tancred ostao član vijeća bez portfelja.

Zbog svojih centrističkih tendencija, vlada je oborena već 20. svibnja, nakon samo mjesec dana, ali je imala izvanredan značaj u razvoju novozelandske politike te se danas smatra jednim od najvažnijih događaja u procesu stjecanja novozelandske nezavisnosti. Sewellovu vladu zamijenila je ona Williama Foxa, međutim ni ona nije izdržala dugo, a prva stabilnija vlada bila je ona treća, koju je predvodio Edward Stafford.

## Članovi vlade

| Osoba
 | Slika
 | Funkcije
 | Mandat
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Henry Sewell
 |  | Član Izvršnog vijeća
 | 18. travnja 1856. – 20. svibnja 1856.
 |
| Kolonijalni tajnik
 | 7. svibnja 1856. – 20. svibnja 1856.
 |
| Dillon Bell
 |  | Član Izvršnog vijeća
 | 18. travnja 1856. – 20. svibnja 1856.
 |
| Kolonijalni blagajnik
 | 7. svibnja 1856. – 20. svibnja 1856.
 |
| Frederick Whitaker
 |  | Član Izvršnog vijeća
 | 18. travnja 1856. – 20. svibnja 1856.
 |
| Državni odvjetnik
 | 7. svibnja 1856. – 20. svibnja 1856.
 |
| Henry Tancred
 |  | Član Izvršnog vijeća
 | 18. travnja 1856. – 20. svibnja 1856.
 |

## Izvori

* Scholefield, Guy (1950) [1913]. *New Zealand Parliamentary Record, 1840–1949* (3rd izd.). Wellington: Govt. Printer.
# .nz

**.nz** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Novi Zeland. Administrira ga InternetNZ preko posebnog komesara za registriracije domene. Registracije vode za to posebno ovlašteni registrari.

## Vanjske veze

* IANA .nz whois information Arhivirano 2008-08-29 na Wayback Machine-u
* .nz Domain Name Commissioner
* List of .nz authorised registrars Arhivirano 2006-06-13 na Wayback Machine-u

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Otočna država

Otočne države u svijetu
**Arhipelaška država** (**otočna država**, **ostrvska država**), država koja se u potpunosti sastoji od jednog, više ili tek dijela otoka i ne pripada ni jednom dijelu kopna nekog kontinenta. Time se razlikuje od kontinentalnih i obalnih država.

Ona ima suverenitet na području arhipelaških voda koje je okružuje. Arhipelaške vode dio su mora koji je omeđen arhipelaškim polaznim crtama koji spajaju vanjske točke najudaljenijih otoka, s time da pravac, u pravilu, ne smije biti dulji od 100 morskih milja.

## Popis po površini

* Indonezija
* Madagaskar
* Papua Nova Gvineja
* Japan
* Filipini
* Novi Zeland
* Ujedinjeno Kraljevstvo
* Kuba
* Island
* Irska
* Šri Lanka
* Dominikanska Republika
* Tajvan (Republika Kina)
* Haiti
* Solomonski Otoci
* Fidži
* Istočni Timor
* Bahami
* Vanuatu
* Jamajka
* Cipar
* Brunej
* Trinidad i Tobago
* Zelenortska Republika
* Samoa
* Mauricijus
* Komori
* Sveti Toma i Princip
* Kiribati
* Tonga
* Dominika
* Bahrein
* Mikronezija
* Singapur
* Sveta Lucija
* Palau
* Sejšeli
* Antigva i Barbuda
* Barbados
* Sveti Vincent i Grenadini
* Grenada
* Malta
* Maldivi
* Sveti Kristofor i Nevis
* Maršalovi Otoci
* Tuvalu
* Nauru

## Poveznice

* Arhipelaške vode
* Konvencija UN-a o pravu mora
# Sjeverni otok

| Sjeverni otok North Island  |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Tihi ocean
 |
| Arhipelag
 | Novozelandski arhipelag
 |
| Država
 |  Novi Zeland
 |
| Površina
 | 116 219 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 3 120 303
 |
|  |

**Sjeverni otok** (engleski: *North Island*, maorski: *Te Ika-a-Māui*) je manji od dva otoka u Tihom oceanu, koji tvore Novi Zeland.

Na otoku živi 3 120 303 stanovnika (a to je oko 76% stanovnika Novog Zelanda), koji su uglavnom koncentrirani oko dva najveća grada Aucklanda i glavnog grada Wellingtona.

## Geografija

*Sjeverni otok* leži razdvojen od Južnog otoka Cookovim kanalom, čiji je geološki nastavak. Centralni planinski masiv sa Južnog otoka, nastavlja se po istočnom dijelu Sjevernog otoka. Tu se uzdiže i najviši planina na otoku aktivni vulkan Ruapehu, visok 2 797 metara.
Otok ima površinu od 116 219 km² , puno je razvedeniji od susjednog otoka, sa brojnim uvalama i lagunama. Sjeverni otok je i puno kišovitiji od Južnog otoka, osobito za zimskih mjeseci. Na njemu se nalazi i najveće jezero Novog Zelanda - Lake Taupo.

## Veći gradovi na Sjevernom otoku

* Auckland
* Cambridge
* Coromandel
* Dannevirke
* Dargaville
* Eketahuna
* Featherston
* Feilding
* Foxton
* Gisborne
* Hamilton
* Hastings
* Huntly
* Kaikohe
* Kaitaia
* Kawakawa
* Kawerau
* Kerikeri
* Levin
* Lower Hutt
* Manukau
* Martinborough
* Masterton
* Matamata
* Napier
* New Plymouth
* North Shore City
* Ohakune
* Opotiki
* Pahiatua
* Palmerston North
* Papakura
* Paraparaumu
* Porirua
* Pukekohe
* Raglan
* Raumati
* Rotorua
* Stratford
* Tairua
* Taupo
* Tauranga
* Upper Hutt
* Wairoa
* Waitakere
* Wanganui
* Whakatane
* Whangarei
* Wellington
* Woodville

## Reference

## Vanjske veze

* *North Island* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Južni otok

| Južni otok South Island  |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Tihi ocean
 |
| Arhipelag
 | Novozelandski arhipelag
 |
| Država
 |  Novi Zeland
 |
| Površina
 | 152 229 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 1 038 300
 |
|  |

**Južni otok** (engleski: *South Island*, maorski: *Te Wai Pounamu*) je veći od dva otoka u Tihom oceanu, koji tvore Novi Zeland.

## Geografija

*Južni otok* leži razdvojen od Sjevernog otoka Cookovim kanalom, koji je njegov geološki nastavak. Gotovo tri četvrtine otoka pokrivaju planine, tu se uzdiže planinski masiv Južne Alpe sa najvišim vrhom na Novom Zelandu planinom Cook (3 754 metara).
Otok ima površinu od 152 229 km² , nije razveden kao susjedni sjeverni otok i puno je sušniji od Sjevernog otoka.

Do otoka je prvi doplovio holondski pomorac Abel Tasman - 1642.
Iako je veći, zbog hladnije klime i nepovoljnijih uvjeta na otoku živi samo 24% stanovnika Novog Zelanda, odnosno 1 038 300, koji su uglavnom koncentrirani oko Christchurcha, Dunedina i Invercargilla.

## Veći gradovi na Južnom otoku

* Ashburton
* Blenheim
* Christchurch
* Dunedin
* Greymouth
* Hokitika
* Invercargill
* Kaikoura
* Nelson
* Oamaru
* Omarama
* Te Anau
* Timaru
* Queenstown
* Wanaka
* Westport

## Reference

## Vanjske veze

* *South Island* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Indoaustralska ploča

| Indoaustralska ploča  |
| --- |
| Karta centrirana na Indoaustralsku ploču
 |
| Lokacija
 |
| **Kontinenti** | Azija, Australija
 |
| **Oceani** | Indijski i Tihi ocean
 |
| **Površina** | 59,072.000 km²
 |
| Tektonika
 |
| **Granične ploče** | Antarktička, Afrička, Arabijska, Evroazijska, Pacifička
 |
| **Transformne zone** | Alpski rasjed, Macquarijev rasjed, Owenov rasjed
 |
| **Divergentne zone** | Jugoistočni indijski hrbat, Centralnoindijski hrbat
 |
| **Konvergentne zone** | Tonganski rov, Kermadečki rov, Macquarijev rasjed
 |
| Aktivnost
 |
| **Brzina** | 67 mm/god.
 |
| **Smjer** |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 = 35°E
 |

**Indoaustralska ploča** je zajedničko ime za dvije litosferne ploče ukupne površine od 59,072.000 km² koje obuhvaćaju kontinent Australiju i okolne oceane, a proteže se do sjeverozapada obuhvaćajući Indijski potkontinent i susjedne vode. Dijeli se na veću Australsku i manju Indijsku ploču duž slabo aktivne granice. Ove dvije ploče sjedinile su se prije 50 – 55 milijuna godina, a do tada su se pomicale neovisno jedna o drugoj.

Indija, Australija, Nova Gvineja, Tasmanija, Novi Zeland i Nova Kaledonija su dijelovi nekadašnjeg superkontinenta Gondvane. Širenje morskog dna odijelilo je ove kopnene mase, međutim, kako su središta širenja prestala biti aktivna, ovi dijelovi su se sjedinili u jednu ploču. Nedavna istaživanja ukazuju na činjenicu da se ove ploče odvajaju, što još treba biti dokazano.

GPS mjerenja pokazuju da se ploča pomiče 67 mm godišnje, s azimutom 35° prema istoku.

Sjeveroistočna strana Australske ploče čini konvergentnu granicu s Evroazijskom pločom na rubnim dijelovima Indijskog oceana od Bangladeša prema Burmi do jugozapadnih dijelova Indonezije (Sumatra i Borneo). Zona subdukcije kroz Indoneziju nije paralelna s biogeografskom Wallaceovom linijom, koja razdvaja autohtonu azijsku faunu od australske.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Indoaustralska ploča** |
# Ratovi mušketa

| Ratovi mušketa
 |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 1807. – 1845.
 |
| Lokacija
 |  Novi Zeland (i otoci Chatham) |
| Ishod
 | Međusobni gubici i stjecanja teritorija među brojnim maorskim plemenima
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
| Maori
 |
| Žrtve i gubici
 |
|  |  |
| I do 40,000 Maora 1,636 Moriora 30,000 porobljenih ili prisiljenih na migraciju
 |

**Ratovi mušketa** (ili musketa) (engleski: *Musket Wars*) je zbirni naziv za gotovo 3,000 sukoba i racija koji su se od 1807. do 1845. godine odvijali između brojnih maorskih plemena na Novom Zelandu i otocima Chatham. Neposredni uzrok za rat bilo je maorsko stjecanje mušketa, koje je dovelo do početka međuplenske utrke u naoružanju s ciljem sticanja teritorija ili osvećivanja za ranije poraze. Između 20,000 i 40,000 ljudi je izgubilo svoje živote u ovim sukobima, dok ih je gotovo 30,000 porobljeno ili bilo prisiljeno migrirati, a uz to je došlo i do značajne promjene *roha*, odnosno plemenskih teritorijalnih granica, prije nego je tokom 1840-ih nametnuta kolonijalna uprava. Danas se ovi sukobi uzimaju kao primjer "fatalnog utjecaja" susreta Europljana s domorodačkim stanovništvom.

Ipak, korištenje mušketa tokom ovog konflikta dovelo je do potrebe za reorganizacijom *pā* utvrda, od čega će Maori imati naknadnu korist tokom konflikta s kolonijalnim vlastima za vrijeme Novozelandskih ratova.

Najraniji poznati konflikt zbio se 1807. godine, kada su se plemena Ngāpuhi i Ngāti Whātua sukobila nedaleko od današnjeg Dargavillea. Iako su Ngāpuhi posjedovali nekoliko mušketa, zbog poteškoća s njihovim korištenjem, izgubili su od konkurentskog plemena, koje je koristilo samo tradicionalna oružja. Konsolidacija je uslijedila 1818. godine, kada su Ngāpuhi pod vodstvom poglavice Hongija Hike i s velikim brojem mušketa izvršili nekoliko uspješnih, iznenadnih napada na zaljev Te Moana-a-Toi, gdje su maorska plemena još uvijek koristila tradicionalno naoružanje. Nakon toga su uslijedili uspješni napadi na *iwije* u Aucklandu, Thamesu, Waikatu i oko jezera Rotorua; poražena plemena su porobljena i stavljena pod prisilni rad s ciljem branja i pripremanja lana za trgovinu s Europljanima, s ciljem dobivanja novih mušketa. Uspjeh Hongija Hike potaknuo je i druga plemena da nabave oružje kako bi se obranili od potencijalnih napada, što je dovelo do spirale nasilja koja je svoj vrhunac doživjela tokom 1832. i 1833. godine, kada se proširila na gotovo cijeli teritorij Novog Zelanda, izuzev središnjeg dijela Sjevernog otoka (danas znanog kao Kraljeva zemlja) i udaljenih dijelova Fiordlanda na Južnom otoku. Godine 1835., sukobi su se preselili i izvan Novog Zelanda, kada su plemena Ngāti Mutunga i Ngāti Tama pokrenuli napad na Moriore na otocima Chatham.

Sukobi su postepeno prestajali nakon 1835. godine. Na Južnom otoku su zaključeni do kraja 1837., dok su se sporadični konflikti na Sjevernom otoku nastavili sve do sredine 40-ih godina i konsolidacije kolonijalne uprave.
# Životni standard

**Životni standard** opisuje fizičko blagostanje skupine ili pojedinih osoba.
Standard se u znastvenoj ekonomiji mjeri s pokazateljima. Pri time se, ovisno o metodi uzimaju u obzir razni gospodarstveni i socijalni pokazatelji.

## Pokazatelji

Na društvenoj razini često se koriste

* Bruto nacionalni dohodak
* dohodak po glavi stanovnika i drugih sličnih oznaka

U ekonomiji se koriste

* Human Development Index kod Ujedinjenih Naroda. Kod tog Indeksa se uključuju i podatci o životu pismenosti i obrazovanju.

Na individualnoj razini obično postoje stavke poput modernog vozila, lijepe odjeća ili udoban stan kao izraz životnog standarda ili životnog stila.

## Kritike

Kriticari koji kritiziraju društvo koje je orijentirano na rastu gospodarstva argumentiraju za pomak od pojma standard k pojmu kvaliteta života. Iz njihovog gledišta, gospodarski rast dovodi do problema kao što su sukobi resursa, vojne ekspanzije i onečišćenja. One dakle preferiraju definicije, koje su neovisne od rasta gospodarstva, kao što je nazočnost socijalne pogodnosti, pristup obrazovanju, čista priroda ili prirodno okruženje, mogučnosti za razne aktivnosti u slobodno vrijeme itd.

Neki od kriterija koje navode predstavnici ove pozicije su kvalitativne a ne kvantitativne prirode.

Stoga im se predbacuje nedostatak mogučnosti mjerivosti rezultata.

## Vanjske veze

* poslovni.hr Arhivirano 2009-04-11 na Wayback Machine-u
# Protekcionizam

|  |
| --- |
| **Ekonomija** |
|  |
| **Ekonomija po regijama**
Afrika  • Sjeverna Amerika
Južna Amerika  • Azija
Evropa  • Okeanija

 |
| Generalni aspekti
 |
|
Razvoj ekonomske misli
Mikroekonomija • Makroekonomija

 |
| Metodologija
 |
|
Bihejvioristička  • Komputacijska
Ekonometrija  • Evoluciona
Eksperimentalna • Teorija igre
Matematička  • Društvena psihologija

 |
| Polja i podjele
 |
|
Razvoj • Rast • Historija
Međunarodna trgovina • Rad
Ekonomija bogatstva • Finansijska
Monetarna teorija • Javni sektor
Industrijska organizacija • Zakon
Ekološka • Ekonomski sistemi
Prirodni resursi • Poljoprivreda
Okruženje • Regionalna nauka
Gradska • Kultura • Zdravlje

 |
| **Kategorija:Ekonomija** |
|
Časopisi • Publikacije
Kategorija:Ekonomija • Teme • Ekonomisti

 |
| **Ekonomske ideologije**
Anarhistička • Kapitalistička
Komunistička • Korporativna
Fašistička • Džordžijska
Islamska • Slobodna trgovina
Tržišna socijalistička • Merkantilistička
Protekcionistička • Socijalistička
Sindikalistička • Treći put

 |
| Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Protekcionizmom** (latinski: *protegere* = *zaštita*) se označavaju ekonomske mjere, kojima jedna država pokušava ograničiti plasiranje stranih proizvoda na domaćem tržištu. Te mjere se nalaze u domenu strateške trgovinske politike i njihov cilj je po pravilu, poboljšavanje plasmana domaćih produkata, unapređenje i poboljšavanje razvoja pojedinih privrednih grana kao i privrede u cjelini. Takve mjere strateške trgovinske politike pomažu razvoj pojedinih zemalja u razvoju u tolikoj mjeri, da su neke od njih već prerasle u industrijske velesile (npr. Kina).

Protivnici protekcionizma argumentuju time, da svaki protekcionizam izaziva i recipročne mjere potencijalnih trgovinskih partnera i da je na kraju ipak domaća privreda najviše pogođena takvim mjerama. Oni zahtijevaju globalnu i slobodnu trgovinu i zagovaraju prepuštanje upotrebe svih ekonomskih instrumenata samom tržištu.

Posebnu formu protekcionizma predstavljaju kulturni protekcionizam kao i protekcionizam u sportu. Takvim mjerama se štite pojedine države ili regioni od kulturnih uticaja iz inostranstva odnosno, štite domaće tržište sportista. U tom kontekstu su poznata ranija ograničenja broja stranih igrača u klubovima nekih zapadnoevropskih zemalja.

## Povezano

* Makroekonomija
* Globalizacija