Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Meta (departman)

| Meta
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Villavicencio
 |
| **guverner** | Juan Guillermo Zuluaga
 |
| Površina
 | 85527 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.063.454
 |
| **Gustoća** | 12 stanovnika na km²
 |

**Meta** (španjolski: *Departamento de Meta*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Departman se nalazi u sredini zemlje, prostire se između rijeka Mete na sjeveru i Guaviare na jugu. Teren je najvećim dijelom ravničarski Llanos, osim
masiva Serranía de La Macarena na jugozapadu i Istočnih Kolumbijskih Kordiljera na zapadu.

Meta ima površinu od 85,527 km², na kojoj je 2020. živilo 1,063,454 stanovnika.

Meta sa sjevera graniči sa Distriktom Bogote i departmanima Cundinamarca i Casanare, sa istoka sa Vichadom, sa juga sa departmanima Guaviare i Caquetá i sa zapada sa Departmanom Huila.

Administrativni centar departmana je grad Villavicencio.

## Administrativna podjela

Departman Meta je podjeljen na 29 općina (španjolski: *municipalities*).

## Historija

Deparman Meta je osnovan 1959.

## Privreda

Ratarstvo je koncentrirano po oranicama na planinskim padinama, gdje se uzgajaju žitarice, uljarice, kava i druge kulture, a stočarstvo po Llanosu.

Rudarstvo se svodi na iskapanje ugljena i soli, dok je industrijski i financijski centar grad Villavicencio, koji ima pogone lake industrije; pivovaru, pržionice kave, destilerije i tvornicu sapuna.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Meta* (`es`)
# Villavicencio

| Villavicencio
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Meta
 |
| **Osnovan** | 1840.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Juan Felipe Harman
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 1,286 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 65.83 km²
 |
| **Visina** | 467 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 492,052
 |
|  - **Urbana gustoća** | 7,475 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 545,302
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 424.1 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 50001
 |
| Karta
 |
| Villavicencioclass=notpageimage| Villavicencio na karti Kolumbije
 |

**Villavicencio** je općina od 545,302 stanovnika i grad od 492,052 st. u sredini Kolumbije u Departmanu Meta, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Centar grada
Villavicencio se nalazi na mjestu gdje se Istočni Kolumbijski Kordiljeri pretapaju u ravničarski Llanos.
Tako da se grad prostire po obroncima Istočnih Kordiljera do desne obale Rijeke Guatiquía.

## Historija

Villavicencio je novo naselje osnovano u aprilu 1840. koje je tek 1860. dobilo status Ville (naselja). To naselje izgorilo je u požaru 1890., pa je premješteno na današnju lokaciju.
Za razvoj Villavicencia bila je značajno društvo Monfort, koje je iniciralo brojne akcije, od osnivanja banke, bolnice, teatra, biblioteka do štamparije i brojnih
zanatskih radionica.

Zahvaljujući tom 1909. Villavicencio je postao općinski centar.
Prvi most preko rijeke Guatiquía izgrađen je između 1933.-1942.
Cesta do Bogote izrađena je 1936.

Villavicencio je 1949. postao centar pobune protiv tadašnje vlade Mariana Ospine Péreza, koju je organizirao kapetan Alfredo Silva, simapatizer kolumbijske liberalne partije. Nakon tog je buknuo Gerilski rat u Llanosu koji je trajao do 1953., kad je presjednik Gustavo Rojas Pinilla proglasio amnestiju.
Kad se stanje smirilo grad je naglo nabujao dolaskom brojnih stanovnika iz drugih dijelova Kolumbije.

Kad je 1959. formiran Departman Meta - Villavicencio je postao njegova prijestolnica.
Od 1977. je univerzitetski grad jer je tad osnovan Univezitet istočnog Llanosa, poznat kao *Unillanos*.

## Privreda i transport

Ekonomija grada bazira na industriji i financijama. Villavicencio ima uglavnom pogone lake industrije; pivovare, pržionice kave, destilerije i tvornicu sapuna.
Villavicencio je sa 100 km udaljenom Bogotom povezan autoputom.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía Municipal de Villavicencio* (Službene stranice grada) (`es`)
# Nariño

| Nariño
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Pasto
 |
| **guverner** | John Alexander Rojas Cabrera
 |
| Površina
 | 31498 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.627.589
 |
| **Gustoća** | 52 stanovnika na km²
 |

**Nariño** (španjolski: *Departamento de Nariño*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno
podjeljena.

Departman je osnovan 1904.

## Karakteristike

Nariño se prostire na jugozapadu zemlje, od pacifičke obale preko planina Zapadnih i Centralnih Kolumbijskih Kordiljera do porječja Amozone, pa je prosječna nadmorska visina 496 metara.
Najveći broj stanovnika živi na visoravni Túquerres-Ipiales (iznad 1,500 m) pored granice sa Ekvadorom.

Departman sa sjevera graniči sa departmanima Cauca i Putumayo, sa juga sa Republikom Ekvador i sa istoka sa Pacifičkim oceanom.

Nariño ima površinu od 31,498 km², na kojoj je 2020. živilo 1,627,589 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Pasto.

## Administrativna podjela

Departman Nariño je podjeljen na 64 općine (španjolski: *municipalities*).

## Privreda

Privreda Nariña bazira se na poljoprivredi (pšenica, ječam, grah i krumpir) i šumarstvu.
Banane se uzgajaju u pacifičkim nizinama i izvoze iz luke Tumaco.
Od ruda ima sumpora na vulkanu Cumbal pored grada Ipialesa.
Preko departmana od sjever prema jugu prolazi Panamerički autoput.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Nariño* Arhivirano 2022-12-14 na Wayback Machine-u (`es`)

Nariño Department
# Pasto, Kolumbija

| Pasto
 |
| --- |
| Panorama grada sa vulkanom Galeras iznad njegaPanorama grada sa vulkanom Galeras iznad njega |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Nariño
 |
| **Osnovan** | 1537.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Pedro Vicente Obando
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 25 km²
 |
| **Visina** | 2,527 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 308,095
 |
|  - **Gustoća** | 12,290 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 520001–520099
 |
| **Pozivni broj** | 2
 |
| Karta
 |
| Pastoclass=notpageimage| Pasto na karti Kolumbije
 |

**Pasto** službeno **San Juan de Pasto** je grad i općina od 308,095 stanovnika na jugozapadu Kolumbije u Departmanu Nariño, čiji je administrativni centar.

Dobar dio stanovnika Pasta su indijanci Quillacinga.

## Geografija

Pasto se nalazi u kotlini Kolumbijskih Centralnih Kordiljera na nadmorskoj visini od 2,527 metara u podnožju vulkana Galeras visokog
4,276 m.

## Historija

Grad je osnovao 1537. španjolski konkvistador Sebastián de Belalcázar pod imenom **Villa de Pasto**, u kraju plemena Quillacinga.
Pasto je na njihovom jeziku značilo nešto kao *Zemlja nasljedstva* ili *Zemlja rođaka*.

Pasto je za kolonijalnog perioda prosperirao kao centar trgovačko-rudarski centar u kom se iskapalo zlato i kontrolira promet između Ekvadora i doline rijeke Cauce.

Kako je u vrijeme Borbe za nezavisnost Latinske Amerike bio jedna od posljednjih rojalističkih utvrda, nakon kolumbijske
nezavisnosti je pao u nemilost i zapao u krizu.

Pasto je od 1964. i univerzitetski centar, tad je počeo sa radom *Univerzitet Nariño*, koji je izrastao iz kolegija osnovanog 1827.
Danas u njemu djeluje 10 univerziteta, na najvećem od njih *Nariñu* studira 9000 studenata.

## Privreda i transport

U općini 11,1% zaposlenih radi u industriji, 56,0% u trgovini, 28,9% uslužnom sektoru a 4,1% u ostalim djelatnostima.

Veći pogoni su iz prehrambene i drvne industrije, a čak oko 58,5% registriranih firmi od njih 14.066 (2008) bavilo se
trgovinom i popravkom vozila.

Centralni trg
Pasto se nalazi na trasi Panameričkog autoputa -122 km od ekvadorske granice, a cestom je povezan sa pacifičkom lukom Tumaco. Pored tog ima i aerodromom *Antonio Narino* (ICAO: *SKPS*, IATA: *PSO*) udaljen 35 km sjeverno od centra grada.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía Municipal de Pasto* (Službene stranice grada) (`es`)
# Cúcuta

| Cúcuta
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Norte de Santander
 |
| **Osnovan** | 1733.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Jairo Tomás Yáñez Rodríguez
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 1,134 km²
 |
| **Visina** | 320 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 777,106
 |
|  - **Gustoća** | 685.6 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Cúcutaclass=notpageimage| Cúcuta na karti Kolumbije
 |

**Cúcuta** službeno **San José de Cúcuta** je grad i općina od 777,106 stanovnika na sjeveroistoku Kolumbije u Departmanu Norte de Santander, čiji je
administrativni centar.

## Geografija

Cúcuta se nalazi pored granice sa Venecuelom i grada San Cristóbala.
Prostire se u kotlini rijeke Pamplonite u Kolumbijskim Istočnim Kordiljerima, udaljena 555 km sjeverno od glavnog grada Bogote.
Grad se izdužio 10 km od sjevera prema jugu i 11 km od istoka prema zapadu.

## Historija

Grad je osnovala u junu 1733. Juana Rangel de Cuéllar pod imenom *San José de Guasimales* na mjestu starijeg indijanskog naselja kog je 1550. Pedro de Ursúa poklonio Sebastiánu Lorenzu. Grad je prezvan u *San José de Cúcuta* 1793.

Cúcuta je slavna po svojoj ulozi u kolumbijskoj historiji u njoj je sastavljen i proglašen Ustav iz 1821., kojim je stvorena nezavisna Velika Kolumbija, koju čine današnje države; Kolumbija, Venezuela, Ekvador i Panama. Taj su Ustav sastavili Simón Bolívar, Francisco de Paula Santander i revolucionari u današnjoj Villi del Rosario.

Snažan potres 1875. razorio je dobar dio grada, pa je nakon tog ponovno izgrađen sa parkovima i širokim avenijama.

Cúcuta je vremenom izrasla u ekonomski, industrijski, politički, sportski, obrazovni, turistički i kulturni centar Departmana Norte de Santander.

Cúcuta je od 1962 i univerzitetski centar, tad je počeo sa radom *Univerzitet Francisco de Paula Santander*.
Danas je poznata i po prekograničnom švercu.

## Privreda, trasport

Cúcuta je centar stočarsko-ratarskog kraja u kom se ponajviše uzgaja kava i duhan, pa se dobar dio njegove industrije sastoji od malih pogona u kom se prerađuju i pakiraju kava i duhan. Dio industrije vezan je uz nalazišta nafte na sjeveru.

Grad se nalazi na trasi Panameričkog autoputa, pored tog sa ostalim većim gradovima u Kolumbiji i Venecueli povezan je željezničkom prugom i Internacionalni aerodromom *Camilo Daza* (ICAO: *SKCC*, IATA: *CUC*).

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Santiago de Cúcuta* (Službene stranice grada) (`es`)
# Norte de Santander

| Norte de Santander
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Cúcuta
 |
| **guverner** | Silvano Serrano Guerrero
 |
| Površina
 | 21857 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.620.318
 |
| **Gustoća** | 74 stanovnika na km²
 |

**Norte de Santander** (španjolski: *Departamento de Norte de Santander*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman je osnovan 1910.

## Karakteristike

Norte de Santander se prostire na sjeveroistoku zemlje, na mjestu gdje se Istočni Kolumbijski Kordiljeri, dijele na dva kraka, na sjeverni - *Sierra de Ocaña*, i istočni *Serranía del Perijá*, pa je prosječna nadmorska visina 2,283 metara.

Departman sa sjevera i istoka graniči sa Venecuelom, sa juga sa departmanima Boyacá i Santander i sa zapada sa Departmanom Cesar.
Departman ima površinu od 21,857 km², na kojoj je 2020. živilo 1,620,318 stanovnika.

Dolina rijeke Catatumbo nedaleko od venecuelanske granice važno je nalazište nafte, koja se naftovodima transportira do rafinerije u Tibúu.

Administrativni centar departmana je grad Cúcuta.

## Administrativna podjela

Departman Norte de Santander je podjeljen na 40 općina (španjolski: *municipalities*).

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Santander* (`es`)
# Putumayo (departman)

| Putumayo
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Mocoa
 |
| **guverner** | Buanerges Rosero Peña
 |
| Površina
 | 25976 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 359.127
 |
| **Gustoća** | 14 stanovnika na km²
 |

**Putumayo** (španjolski: *Departamento de Putumayo*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman se nalazi na jugozapadu zemlje, a osnovan je tek 1991. kad je usvojen novi ustav po kom su svi dotadašnji komesarijati postali departmani.

## Karakteristike

Putumayo ima površinu od 25,976 km², na kojoj je 2020. živilo 359,127 stanovnika.

Putumayo sa sjevera i sjeveroistoka graniči sa departmanima Cauca i Caquetá (od kog ga dijeli Rijeka Caquetá), sa istoka sa Departmanom Amazonas, sa juga sa Ekvadorom i Peruom i sa zapada sa Departmanom Nariño.

Prosječna nadmorska visina departmana je 254 metara, jer je veći dio šumovita nizina, osim malog dijela na zapadu gdje se uzdižu Ande.

Administrativni centar departmana je grad Mocoa.

## Administrativna podjela

Departman Putumayo je podjeljen na 13 općina (španjolski: *municipalities*).

## Privreda i transport

Privreda departmana bazira se na velikim rezervama nafte koja se naftovodom duž rijeke Putumayo i preko planina Anda transportira na zapad do luke Tumaco na Pacifiku.
Pored nafte od ruda ima nešto ugljena, mramora, vapnenca koji se iskapa za vapno i drugih minerala.

Šećerna trska, grah, kukuruz, banane i kasava su najvažnije poljoprivredne kulture u Putumayu.
Osim magistralne ceste 10 koja povezuju grad Mocoa sa Pastom i ceste sjever- jug 45 iz istog grada, ostatak departmana nema puteva, pa su avioni i rijeke jedine veze.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Putumayo* (`es`)
# Mocoa

| Mocoa
 |
| --- |
| Panorama grada u kotliniPanorama grada u kotlini |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Putumayo
 |
| **Osnovan** | 1539.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Luis Fernando Villota
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 1,572 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 14 km²
 |
| **Visina** | 2,898 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2018.)
 |
|  - **Grad** | 116,136
 |
|  - **Gustoća** | 73.89 stan./km²
 |
|  - **Urbano područje** | 77,343
 |
|  - **Urbana gustoća** | 5,422 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 520001–520099
 |
| **Pozivni broj** | 2
 |
| Karta
 |
| Mocoaclass=notpageimage| Mocoa na karti Kolumbije
 |

**Mocoa** službeno *San Miguel de Agreda de Mocoa* je općina od 116,136 stanovnika i grad od 77,343 stan. na jugozapadu Kolumbije u Departmanu Putumayo čiji je administrativni centar.

## Geografija

Mocoa se prostire po istočnim obroncima Istočnih Kolumbijskih Kordiljera, duž desne obale jedne od pritoka rijeke Caquete (Japure), na nadmorskoj visini od 2,898 metara.

Od Pasta u Departmanu Nariño sa kojim je povezan cestom 10, udaljen je 146 km.

## Historija

Centralni trg
Mocou je osnovao 1551. mestički kapetan Gonzalo de Avendaño. Vremenom se razvila kao trgovište stočarsko ratarskog kraja u slivu Amazone, u kom se uglavnom uzgaja šećerna trska.

## Privreda

Privreda se bazira na poljoprivredi i trgovini. Odkad je nafta i otpočela njena eksploatacija u grad se doselilo puno novih stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía Municipal de Mocoa en Putumayo* (Službene stranice grada) (`es`)
# Quindío (departman)

| Quindío
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Armenia
 |
| **guverner** | Roberto Jairo Jaramillo Cárdenas
 |
| Površina
 | 1934 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 555.401
 |
| **Gustoća** | 287 stanovnika na km²
 |

**Quindío** (španjolski: *Departamento de Quindío*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Quindío se prostire u sredini zemlje, po zapadnim padinama Centralnih Kolumbijskih Kordiljera. Iako je površinom jedan od najmanjih deparmana, vodeći je proizvođač kave u zemlji.

Sa sjevera graniči sa Departmanom Risaralda, sa istoka sa Departmanom Tolima i sa zapada sa Departmanom Valle del Cauca.

Departman ima površinu od 1,934 km², na kojoj je 2020. živilo 555,401 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 12 općina.
Administrativni centar departmana Armenia dugo je bio važan transportni centar jer se prostire na zapadnom kraju
planinskog prijevoja Quindío.

## Historija

Deparman Quindío osnovan je 1966., kad se odvojio od Departmana Cauca.

## Privreda i transport

Privreda se prvenstveno bazira na kavi od ostalih poljoprivrednih kultura uzgaja se šećerna trska, grah, kukuruz i banane.
Pored tog razvijeno je i stočarstvo i rudarstvo, iskapa se zlato, srebro, bakar i vapnenac.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Quindío* Arhivirano 2023-01-04 na Wayback Machine-u (`es`)
# Armenia, Kolumbija

| Armenia
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Quindío
 |
| **Osnovan** | 1849.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Ramón Guevara Gómez
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 441,0 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 37,43 km²
 |
| **Visina** | 2,200 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 405,234
 |
|  - **Urbana gustoća** | 10,827 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 446,160
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 1,012 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 170001–170017
 |
| **Pozivni broj** | 606
 |
| Karta
 |
| Armeniaclass=notpageimage| Armenia na karti Kolumbije
 |

**Armenia** je općina od 446,160 stanovnika i grad od 405,234 st. na zapadu Kolumbije u Departmanu Quindío, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Armenia se prostire u kotlini rijeka Espejo i Quindío u Centralnim Kolumbijskim Kordiljerima na nadmorskoj visini od 1,483 metara.

Nalazi se na trasi željezničke pruge Popayán-Puerto Berrío-Popayán i ceste N° 40 Bogota - Ibagué- Armenia.

Grad je dio - *Zlatnog trokuta kave*.
UNESCO je grad 2011. uvrstio kao kolektivni lokalitet pod imenom Kolumbijski kultivirani krajolici kave na
Listu mjesta svjetske baštine u Americi.

Centar grada
## Historija

Armeniu su osnovali u oktobru 1889. Jesús María Ocampo, Alejandro Arias Suárez, Jesús María Arias Suárez i 27 drugih kolonista.

Brzo se razvio kao rudarski centar i trgovište za stoku i kavu.

Armenia je od 1960. univerzitetski grad, jer je tad osnovan Univerzitet Quindío.

## Privreda

Armenia je centar poljoprivrednog kraja, poznatog prvenstveno po kavi, pored tog uzgaja se kukuruz, grah i šećerna trska.

U samom gradu ima nešto pogona lake industrije, a u okolici rudnik ugljena.

Grad ima *Internacionalni aerodrom El Eden* (ICAO: *SKAR*, IATA: *AXM*) koji se nalazi 13 km jugoistočno od centra kod gradića La Tebaida.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcadia de Armenia* (`es`)
# Risaralda (departman)

| Risaralda
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Pereira
 |
| **guverner** | Víctor Manuel Tamayo
 |
| Površina
 | 3557 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 961.100
 |
| **Gustoća** | 270 stanovnika na km²
 |

**Risaralda** (španjolski: *Departamento de Risaralda*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija
administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Risaralda se prostire u sredini zemlje, od andskih planina Zapadnih Kordiljera, preko doline Rijeke Cauca do Centralnih Kolumbijskih Kordiljera.

Sa sjevera graniči sa Departmanom Antioquia, sa istoka sa departmanima Caldas i Tolima, sa juga sa departmanima Quindío i Valle del Cauca i sa zapada sa Departmanom Chocó.

Departman ima površinu od 3,557 km², na kojoj je 2020. živilo 961,100 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 14 općina.
Pereira je administrativni centar departmana i najveći grad.

## Historija

Deparman Risaralda osnovan je 1967., kad se odvojio od Caldasa.

## Privreda i transport

Privreda se prvenstveno bazira na poljoprivredi (kava, šećerna trska, grah, kukuruz, banane, kakao, duhan).
Postoji i nešto pogona lake industrije.
Značajne količine ruda, šuma i hidropotencijal rijeka pružaju dobre izglede za razvoj.

Risaralda je prometno dobro povezana, jer preko departmana od sjevera prema jugu prolazi magistralna željeznička pruga i Panamerički autoput.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Risaralda* (`es`)
# Pereira (Kolumbija)

| Pereira
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Risaralda
 |
| **Osnovan** | 1863.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Martín Sánchez Valencia
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 608,2 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 32.89 km²
 |
| **Visina** | 1,411 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 385,838
 |
|  - **Urbana gustoća** | 11,731 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 477,027
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 784,4 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Pereiraclass=notpageimage| Pereira na karti Kolumbije
 |

**Pereira** je općina od 477,027 stanovnika i grad od 385,838 stan. u sredini Kolumbije u Departmanu Risaralda čiji je administrativni centar.

## Geografija

Pereira se prostire u kotlini rijeke Otún, među planinama Centralnih Kolumbijskih Kordiljera na nadmorskoj visini od 1,411 metara metara.

Od Manizalesa je udaljen 53 km jugozapadno.

Njegov [[strateški|strateški centralni položaj u regije kave učinio ga je svjetski poznatim.

UNESCO ga je 2011. uvrstio kao kolektivni lokalitet pod imenom Kolumbijski kultivirani krajolici kave na
Listu mjesta svjetske baštine u Americi.

## Historija

Mjesto su osnovali kolonisti iz tadašnje provincije Cauca - 1863. pod imenom Kartaga, na ruševinama prve napuštene španjolske Stare Kartage. Kasnije mu je ime promjenjeno u čast političara Francisca Pereire Martíneza.

Pereira je ispočetka administrativno pripadala Caucu, ali je nakon formiranja Departmana Caldas 1905. pripala njemu.

Između 1905-1950. grad je ubrzano rastao dolaskom brojnih stanovnika, zahvaljujući velikoj potražnji za kavom, jer je Pereira postala jedna od prijestolnica tog crnog zlata.

U tom periodu izrastao je u velik grad sa tramvajem, aerodromom, novinama, povezan željeznicom i dobrim cestama sa svim važnijim gradovima, pa su ga nazvali *Grad čudo* (Ciudad Prodigio).
Od 1958. je i univerzitetski grad, tad je osnovan Tehnološki univerzitet Pereira.

Kad je 1967. osnovan Departman Risaralda, Pereira je postala njegova prijestolnica.

Do 1985. se proširila daleko izvan svojih dojučerašnjih predgrađa, izgradnjom Olimpiskog sela i brojnih novih kvartova.

## Privreda

Današnja Pereira je prvenstveno centar za trgovinu kavom i stokom. Od industrije ima pogone lake industrije, (tekstil).

## Reference

## Vanjske veze

* *Gobierno de la Ciudad Pereira* (Službene stranice grada) (`es`)