Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Apis (egipatska mitologija)

| Apis Hapis |
| --- |
| Stela sa Apisom iz doba faraona Psametiha I (oko 644. pne.)Stela sa Apisom iz doba faraona Psametiha I (oko 644. pne.) |
|  |

**Apis** (starogrčki) ili **Hapis**, **Hep**,**Hapi** (staroegipatski) je božanstvo iz egipatske mitologije u liku bika, čiji se kult njegovao u kraju oko Memfisa.

## Historija i karakteristike

Apisov kult nastao je još za Prve dinastije (oko 2925. pne. - oko 2775. pne. ).

Kao i druga bikovska božanstva, i Apis je u početku vjerojatno bio bog plodnosti povezan uz žito i stoku, vremenom je povezan sa Ptahom, glavnim božanstvom u području Memfisa, ali i sa Ozirisom (kao Ozir-Hapi) i Sokarom, bogovima mrtvih i podzemnog svijeta.

Kao *Apis-Atum* bio je povezan sa kultom sunca pa je često prikazivan sa sunčevim diskom između rogova.

Skulptura Apisa iz pariškog Louvra
Većina onog što se zna o Apisu, dolazi od grčko-rimskih pisaca. Tako se zna da je bio crno-bijel, sa specijalnim šarama.
Neki od autora su govorili da je rođen iz zrake svjetlost]]i sa neba, a drugi su tvrdili da je rođen od Apisovog bika. Kad bi sveti bik uginuo - tele koje je trebalo biti njegov nasljednik, posvuda je traženo i nakraju smješeno u Apieion u Memfisu.

Svećenici iz tog hrama proricali su iz njegovog ponašanja, pa je to svetište bilo vrlo posjećeno. Kad bi Apisov bik uginuo, pokopan je sa velikom pompom u Sakari, u podzemnim galerijama poznatim za antike kao - Serapeum.

Za helenizma za vladavine Ptolemeja I Sotera (305. pne.-282. pne.) u Memfisu se rodio novi kult - Serapisa, nastao kao kombinacija Ozirisa i Apisa.
Taj kult se iz Aleksandrije raširio po istočnim dijelovima Rimskog Carstva.

## Reference

## Vanjske veze

* *Apis, Egyptian god* (`en`)
# Aton

*Alternativni naziv: Asteroid Aten nazvan po 2062 Aten*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |

 |

 |
| Aton na hijeroglifima
 |
|  |
|  |
|  |

Aton i obitelj Amenofisa IV.
**Aten** ili **Aton** je Sunčev disk u drevnoj egipatskoj mitologioji, ispočetka shvaćan kao jedan od aspekta Raa. Kasnije je postao božanstvo u monoteističkoj odnosno monističkoj religiji Amenhotepa IV, koji se prozvao Ehnaton. Štovanje Atona je, po svemu sudeći, prestalo ubrzo nakon Ehnatonove smrti. Uz Ehnatona, Atona je štovala njegova žena Nefertiti. Ehnatonov sin Tutankhamon je isprva nazvan "Tutankhaton". Aton je prikazivan kao Sunčev disk.

## Napomene

Citati
Općenito
* Collier, Mark and Manley, Bill. *How to Read Egyptian Hieroglyphs: Revised Edition*. Berkeley: University of California Press, 1998.
# Bast

Znacenje Bast

Egipatska skulptura Bast, Louvre
U egipatskoj mitologiji, **Bast** (**Bastet**, **Baset**, **Ubasti** ili **Pasht**) drevna je božica-mačka, štovana od druge dinastije. Središte njenoga kulta bilo je u Per-Bastu (grč. *Bubastis*), koji je imenovan njoj u čast. U grčkoj mitologiji, Bast je također poznata kao *Ailuros*.

## Bast kao mačka

Bastini kipovi
Kasniji zapisi ponekad su je preimenovali u Bastet, varijaciju imena Bast koja je sadržavala dodatan sufiks uz postojeći, za koji se smatralo da je dodan radi naglašenog izgovora. No radi tumačenja njenog imena, koje je u ovom slučaju značilo *žena iz ćupa masti*, Bast je postupno postala i božica parfema, i dobila nadimak "mirisne zaštitnice". Istovremeno, kada je Anubis postao bog balzamiranja, Bast je, kao božica masti, smatrana njegovom ženom, dok je vjerovanje da je Bastet Anubisova majka prekinuto godinama kasnije kada je Anubis postao Nefertitin sin. Ipak, povremeno je prikazivana kako drži masku lavice, koja je navodila na prikrivenu divlju stranu. Zbog činjenice da se domaće mačke ponašaju zaštitnički i nježno prema svojim potomcima, Bast se također smatralo dobrom majkom, i često ju se prikazivalo u društvu mnoštvo mačića. Nadalje, žena koja je željela djecu ponekad je nosila privjesak koji je prikazivao božicu s mačićima (broj mačića na privjesku predstavljao je broj djece koji je žena priželjkivala). Zbog ogromne katastrofe koju su štetočine poput miševa i štakora činile zalihama hrane, i njihove sposobnosti da ubiju zmije, posebno kobre, mačke u Egiptu smatrane su uzvišenima, i ponekad im se davalo da nose nakit, ili da jedu iz jednakih tanjura poput njihovih vlasnika. Kako je Bast postala glavna božica i zaštitnica mačaka, u hram Per-Basta donosile su se mrtve (i mumificirane) mačke radi pokopa. Više od 300 000 mumificiranih mačaka pronađeno je u Per-Bastu tijekom iskapanja Bastinog hrama. Egipćani vjeruju kako, nakon što mačka ugine, obitelj mora "izložiti" tijelo izvan kuće kako bi joj odalo odgovarajuću počast. Kao mačja ili lavlja ratna božica, i zaštitnica zemlje, kada je tijekom Novog kraljevstva divlji lavlji bog Nubije Maahes postao dijelom egipatske mitologije, Bast se, u Donjem Egiptu, smatralo njegovom majkom. Usporedno tome, ratna lavlja božica Sekhmet smatrana je njegovom majkom u Gornjem Egiptu.

## Povezivanje s drugim božanstvima

Spajanje identiteta sličnih božica dovelo je do značajnije zbunjenosti, što je kasnije dovelo do ideje Grka i tumačenja Bast kao lunarne božice. I zbilja, došlo je do veće zbunjenosti u kasnijim generacijama, kada su se identiteti postepeno spajali, kao i kod Grka tijekom njihovog okupiranja, koji su je katkad nazivali *Ailuros* (grč. *mačka*), poistovjetivši Bast s grčkom božicom Artemidom, božicom Mjeseca. Radi prilagođavanja vlastitoj kozmologiji, Grci su Bast smatrali Horusovom sestrom, kojeg su poistovjetili s Apolonom (Artemidinim bratom) te, kasnije, kćerkom uzdižućih božanstava, Ozirisa i Izide.

## Vanjske veze
# Hator

Hator u hramu u Deir-el Bahariju
**Hator** je božica ljubavi, ljepote i plesa, zaštitnica mrtvih. Ona je kćer velikog Raa, boga Sunca. Hator je rođena iz oka boga Raa. Bila je njegova najdraža kćer. Obično je prikazivana kao lijepa žena u crvenoj haljini, dok na glavi nosi kravlje rogove i Sunčev krug, dok je u ruci držala žezlo. Brinula se za mrtvo i čekala ih na zapadu. Najviše je štovana u hramu u Denderi.

## "Oko boga Raa"

Tijekom pobune ljudi protiv Ra, Hator je bila osvetnica. Ljudi su mislili da je Ra prestar da bi bio kralj. Tada reče Ra tada Nunu (prvom okeanu): "Najstariji među bogovima od koga postadoše bogovi. Gle, ljudi stvoreni od oka moga smisliše zla dijela protiv mene i bogova. Čekao sam, nisam ih ubio, prije nego što čujem riječi vaše o tomu." Reče tada Njegovo Veličanstvo Nun: "Sine moj, Ra, ti si bog veći od onoga što ga je stvorio i onih koji ga stvoriše! Tvoje je prijestolje snažno, veliki je strah među ljudima od tebe zavladao. Neka tvoje oko kazni one koji te uvrijediše!" I slože se tada svi bogovi i božice (bili su to Geb, Nut, Šu i Tefnut) i rekoše oni Ra: "Veliki Ra, pobjegoše ljudi od tebe u pustinju, njihova su srca u strahu. Pošalji oko svoje da uništi one koji smisliše zlo protiv tebe, neka ono siđe u obliku Hator." Hator siđe i pretvori se u groznu Sekhmet, koja donosi kugu i bolest. Ali, Ra je zaustavio Sekhmet te su ljudi preživjeli. Hator se poslije udala za Horusa, kojemu je vratila vid čarobnim napitkom.

## Vanjske veze

Hator i Mikerin
# Horus

Horus s dvostrukom krunom
**Horus** ili **Hor** je egipatski bog s glavom sokola koji se povezuje sa Suncem. Zajedno s bogom Sunca Ra, Horus je udružen u Ra-Harakhtea. U egipatskoj mitologiji postoje 2 Horusa - sin Izide i Ozirisa i Raov sokol. Horusovo oko je nazvano wedjat ("zdrav").

## Horus kao sin Izide i Ozirisa

Wedjat
Nakon Ozirisovog uskrsnuća, Izida je otišla svom mužu. Začela je Horusa, ali ga je rodila u tajnosti. Naime, Ozirisov i Izidin brat Set, koji je ubio Ozirisa, vladao je okrutno nad Egiptom, iako je pravi prijestolonasljednik bio Horus. Izida je skrivala Horusa u delti Nila, a pomagao joj je Thoth. Jednog dana je Horusa ugrizao škorpion. Thoth je, na sreću, izvukao sav otrov, a Ra je dotle zaustavio put po nebeskom svodu. Horus je zato u liku djeteta bio zaštitnik djece. Kad je odrastao, zauzeo se za svoje prijestolje na Sudu bogova. Sudom je predsjedavao Ra, vladar bogova, a kraj njega je još bila Hathor. Ra je zastupao Seta, tvrdeći kako je Set strašniji i moćniji. Izida i Thoth su pak došli braniti Horusa. Suđenje se zahuktavalo, i bogovi su se obratili Majci Bogova, božici Neit, koja je razmislila i odabrala Horusa. Set se nije složio pa je pokušao silom prevariti Izidu i oteti prijestolje. To je učinio tako što je Horusu izbio lijevo oko, Mjesec, ili tako što se s njim natjecao u smjenjivanju lika. Naime, oboje su se pretvorili u nilske konje i zaronili u Nil. Horus je u obje priče pobijedio. Prijestolje mu je vraćeno, a Set je bio prisiljen povući se. Horus se oženio Hathor, i imao 4 sina.

## Horus kao Raov sin

Sokol Horus, Raov sin
U davna vremena Egipćani su vjerovali u jednog drugog Horusa. To je sokol, bog Sunca, miljenik i sin boga Ra. Bio je sokol - personifikacija neba i visina. U Tekstovima piramida se spominje da je Horus lice neba, a da su njegove oči Sunce i Mjesec. Taj sokol-Horus bio je veličanstveni ratnik, ali ga treba razlikovati od Ozirisovog sina Horusa. Horus-sokol je zato Raov sin, ali se također borio sa Setom, kao i Ozirisov sin.

## Ra-Harakhte

Ra-Harakhte je u egipatskoj mitologiji spoj dvaju božanstava koji se povezuju sa Suncem, Ra i Horus. Ra je vrhovni bog, kralj bogova do Novog kraljevstva (kad je tu ulogu preuzeo Amon). Ra ima glavu orla, a Horus glavu sokola. To su vrslo slične ptice grabljivice, te srodne, a označavaju nebo i visine. Onaj sokol-Horus je izravno povezivan s Raom jer je za Egipćane bio prvo biće koje je Ra stvorio. Ponekad su se Horus - sin Izide i Ozirisa, te Ra - bog Sunca spajali u jedno božanstvo, Ra-Harakhte ("Horus obzora"). Tako je ostalo cijelo Horusovo tijelo, a od Ra je ostao samo Sunčev disk iznad glave. Ra-Harakhte je povezan s vjerovanjem da Horusove oči predstavljaju Sunce i Mjesec.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Horus** |
# Konsu

Konsu kao mladić, sliči Ptahu
U egipatskoj mitologiji, **Konsu** (alternativno **Chonsu**, **Khensu**, **Khons**, ili **Khonshu**) bio je drevno lunarno božanstvo, iz vremena prije nego što je stvorena formalna struktura panteona. Ime mu održava činjenicu da je Mjesec (**Iah** na egipatskom) putovao noćnim nebom, jer znači *Lutalica*, a također ima titule *Grlitelj*, *Putovođa* i *Branitelj*, jer je čuvao noćne putnike.

## Opis i uloga

Kao bog svjetla u noći, Konsu se zazivao za zaštitu od divljih životinja, povećanje muške plodnosti i pomoć pri liječenju. Govorilo se da kada Konsu načini polumjesec sjajnim, žene začinjaju djecu, stoka postaje plodna, a svaka nozdrva i svako grlo se ispuni svježim zrakom. Konsu također može značiti *kraljeva placenta*, a u skladu s time se u najstarija vremena smatrao božanstvom koja ubija kraljeve (faraonove) neprijatelje i vadi njihovu iznutricu kako bi se njome služio kralj, metaforički stvarajući nešto što kralju služi kao *placenta*.

Amon, Mut i Konsu
Taj krvoločni aspekt je bio zaslužan za to što je u Tekstovima piramida navođen kao *(onaj) koji živi od srdaca*. Također je postao povezan s pravim placentama, postavši deifikacijom kraljevske placente i bogom povezanim s rođenjem djeteta. Konsu je postupno zamijenio ratnog boga Menthua kao sin Mut i Amona u Tebi za vrijeme Srednjeg kraljevstva, jer je bazen u hramu Mut bio u obliku polumjeseca. Kako su ovo dvoje bili smatrani dobroćudnim božanstvima, Menthu je postepeno izgubio svoje agresivne aspekte. U umjetnosti je Konsu prikazivan kao dijete s glavom jastreba koje nosi polumjesec ispod diska punog Mjeseca.

Glava mu je bila izbrijana osim pramena koja su nosila egipatska djeca, što ga je činilo *Djetetom Konsuom*. Povremeno se Konsu prikazivao kao mladić s mlatom faraona i orglicom menat. Ponekad je prikazivan na leđima guske, ovana ili dva krokodila. Konsuova sveta životinja je babun, koga su Egipćani smatrali Mjesečevom životinjom. Konsu se pojavio kao lik u suvremenoj književnosti, od čega je najpoznatiji primjer pokroviteljsko božanstvo Marvel Comicsovog superheroja Moon Knighta.

## Vanjske veze
# Ma'at

| Ma'at u crvenoj haljini, sa perom na glavi |
| --- |
| Ma'at
 |
| druga imena | Maat, Majet
 |
| roditelj(i) | Ra
 |
| opis | božica reda i pravde
 |

**Ma'at**, **Maat** ili **Majet** je božica iz egipatske mitologije, čiji je znak nojevo pero.

## Personifikacija svemirskog reda

Ma'at sa perom na glavi
Ma'at je kćer Raa, boga Sunca, božica je istine, reda i pravednosti. Ona održava red u svemiru. Bez nje bi svemir propao. Sestra je faraona i pomaže mu voditi dužnosti. Riječ "ma'at" se koristi i za red i harmoniju. Sve more imati red i sklad, a održava ga faraon, kojemu ovlast daje Ma'at. Ma'at se pojavljuje i u Duatu, Ozirisovu carstvu. Naime, dok Anubis mjeri duše pokojnika, a Thoth zapisuje rezultat, srce mora težiti jednako kao i Ma'atino pero. Ma'atina se glava pojavljuje na vagi. Ma'at se u egipatskoj umjetnosti prikazuje kao žena u crvenoj haljini, sa perom na glavi, ili je samo pero. Uvijek se prikazuje sa ljudskom glavom, antropomorfno. Ma'atina se imena mogu pisati na razne načine:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |

|  |  |
| --- | --- |
| ili |  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ili |  |  |  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ili |  |  |  |

|  |  |
| --- | --- |
| ili |  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ili |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ili |  |  |  |  |  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ili |  |  |  |

 |

## Literatura

* Siegfried Morenz (1973). Egyptian Religion: Siegried Morenz. p. 273. ISBN 978-0-8014-8029-4.

Norman Rufus Colin Cohn (1993). Cosmos, Caos and the World to Come: The Ancient Roots of Apocalyptic Faith. p. 9. ISBN 978-0-300-05598-6.

* John Romer, "Testament", pp. 41–42, Guild Publishing, 1988.
* "Religion and Cultural Memory: Ten Studies", Jan Assmann, Translated by Rodney Livingstone, p. 34, Stanford University Press, 2006, ISBN 080474523 Uneseni ISBN nije važeći..
* James P. Allen (2000). Middle Egyptian: An Introduction to the Language and Culture of Hieroglyphs. p. 116. ISBN 978-0-521-77483-3.
* Edwin Oliver James (1970). Creation and Cosmology: A Historical and Comparative Study. Brill Academic Pub. p. 50. ISBN 978-90-04-01617-0.
* Siegfried Morenz (1973). Egyptian Religion: Siegried Morenz. pp. 117–125. ISBN 978-0-8014-8029-4.
* See Russ VerSteeg, Law in Ancient Egypt 19 (Carolina Academic Press 2002)

## Vanjske veze

*
# Min (mitologija)

Mumificirani Min
**Min** je drevni egipatski bog čiji je kult nastao u preddinastijskim vremenima (4 tisućljeća prije Krista). U 19 st., postojao je jedan navodni pogrešan izgovor Egipćana za Mina kao **ḫm** ( "**khem**").

## Karakteristike

Bio je zastupljen u raznim varijantama, ali je često zastupljen u obliku muškarca, prikazan s falusom kojeg drži u svojoj lijevoj ruci. On je bog reprodukcije i erekcije; kao Hnum, on je stvoritelj svih stvari, jer "stvori bogove i ljude". Kao bog plodnosti, on je prikazan s licem crne kože, koje odražava plodno crno blato u rijeci Nil, kao i Anubisova glava šakala.

Njegov kult je bio najjači u Panopolisu, gdje je u njegovu čast održavana velika proslava. Njegova druga udruženja uključivala su ritual u istočnoj pustinji i boga Horusa. U Qiftu su iskopana dva velika kipa Mina za koje se smatra da su preddinastijski. Iako se ne spominje po imenu, Min se možda spominje u Tekstovima piramida. Njegova važnost je narasla u Srednjem kraljevstvu kada je postao još više usko povezan s Horusom kao božanstvo Min-Horus. Do Novog kraljevstva on je također spojen s Amonom u božanstvo Min-Amon-Kamutef (Min-Amon – “Bik Svoje Majke”).

## Kult

Kao glavno božanstvo plodnosti i eventualno orgijskih obreda, Min je postao identificiran od strane Grka s bogom Panom. Minov je simbol salata koja je afrodizijak. Min je štovan i u Nubiji. Međutim, njegova glavna središta su Qift i Akhmim (Khemmis).
Kao što je bog muške seksualne potencije, bio je počašćen tijekom pogrebnih obreda u Novom kraljevstvu, kad se od faraona očekivalo da se njegovo sjeme posija - općenito se misli na biljne sjemenke, iako postoji kontroverzni prijedlog da se od faraon očekivalo doslovno da na taj način osiguraju godišnje poplave Nila. Na početku sezone žetve, Minova slika je preuzeta iz hrama i stavljena u polje gdje se Min slavio, te je blagoslivljao žetvu, a ljudi su igrali igre u njegovu čast goli. U egipatskoj umjetnosti, Min je opisan kao muškarac koji nosi krunu od perja, slično Amonu, a u lijevoj ruci drži falus.

Tutmozis IV. i Amon-Min
Oko čela, Min nosi crvene vrpce koje dodiruju Zemlju, tvrdilo da predstavljaju neke seksualne energije. Simboli Mina su bijeli ovnovi, bodljikava trava, i krevet, salata, jer su Egipćani vjerovali da je afrodizijak, naime, salata je bila falična, u obliku klipa, a kad bi se zarezala, iz nje bi izašla bijela tekućina, što je Egipćane podsjećalo na falus. Čak i neke ratne božice su opisane s falusom (na primjer, Sekhmet).
Min je obično itifaličan bog, kao što je to u početku bio grčki Hermes. Kršćani su rutinski uništavali njegove slike i brisali slike ili razbijali reljefe na kojima je prikazivan njegov falus. Međutim, za drevne Egipćane, Min nije stvar skandala - oni su vrlo opušteno doživljavali to što je Min ponekad gol: oni su u svojoj toploj klimi radili često djelomično ili potpuno goli, i na djecu se odjeća nije trošila do određene dobi.

## Vanjske veze
# Ptah

Ptah
**Ptah** je egipatski bog oblasti Memfis, glavno zemaljsko božanstvo, njegova žena je Sekmet koja se prikazuje kao lavica, a sin Nefertem koji se prikazuje kao lotos.

Ptah je bog zanatstva.

Prikazuje se antropomorfno i mumiforno. Na glavi ima priljubljenu kapu. Brada mu je kratka i ravna, a oko vrata je ogrlica sa protivtegom, u rukama drži žezlo.

Džed stub je od starog carstva vezan za Ptaha koji se naziva i plemeniti džed. Asimilacijom i sinkretizmom Ptah je vremenom izjednačavan sa bogovima donjeg sveta: Sokarom i Ozirisom, od novog carstva, džed stub je simbol boga Ozirisa.

Ptah je glavni bog Memfisa, koji je postojao pre boga sunca. Pomoću srca i jezika je stvorio Atuma. Ovakvo stvaranje je promišljeno, stvaranje ni iz čega, pomoću misli i reči.
Ptah je smatran za boga pomoću koga su ujedinjeni muški i ženski elementi.
# Neit

Neit sa svojim simbolima
**Neit** (zvana i **Nit**, **Net** ili **Neith**) je u Egiptu bila vrlo staro božanstvo. Nadimci su joj "Majka Bogova", "Gospodarica Luka, Vladarica Strijele". Bila je zaštitnica grada Zau, božica ratovanja i lova. Neit odgovara božici Ta-Nit, štovanoj u sjevernoj Africi.

## Karakteristike

Neit je personifikacija prvotnih voda, dakle povezana je s Nunom, prvim oceanom koji je imao svoju suputnicu Naunet. Zato je Neit bila velika majka bogova, stvoriteljica iz mora. Štitila je brak i žene. Također, štitila je i mrtve, a pomagale su joj tri božice, Izida, Neftis i Selkis. Četiri Horusova sina su također bili pomagači, posebno Duamutef. U kasnijim vremenima je postala majka zmije Apopa, koja je stvorena iz Neitine sline. Kao božica vode, postala je Sobekova majka, iako postoji mit da je Sobek prerušeni Geb. Također, žena je boga-ovna Hnuma. Herodot je smatrao da je Neitin pandan Atena. Atena je u grčkoj mitologiji božica rata i mudrosti. Jedan stih slavi Neit: "Ja sam sve što je bilo, što jest i što će biti." Kao i druge egipatske božice, prikazuje se u liku žene sa simbolom na glavi.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Neit** |
# Ra

*Za ostale upotrebe, pogledajte Ra (razvrstavanje).*
Ra na Sunčanoj barci plovi nebom
**Ra** (**Re** ili **Ri**, pa i **Fra**) je egipatski bog Sunca s glavom orla. Ime mu znači "Sunce". On je glavni bog mita Eneada.

## Stvaranje svemira

Ra i Amon
Raov je grad bio Heliopolis. Tamo je Ra nastao kao prvi bog iz oceana Nuna. Prema drugima, to je bio Atum, jedan Raov oblik koji ga predstavlja na zalasku. Kepri ga predstavlja na izlasku. Govorilo se da je Ra svemoguć i stvoritelj svijeta, ali su neki tvrdili da je Gebov sin. Iz Raovog oka je nastala lijepa Hator, a druge su mu kćeri Bastet, Sekhmet, Ma'at. Ra je ispljunuo Tefnut i Šua.

## Uloga

Svakog dana Ra putuje nebom u barci. Po noći putuje podzemljem. Dok je tamo, napada ga golema kobra Apop, ali ju svladava Set. Zmija nikad nije do kraja uništena. Ujutro, Ra izlazi iz podzemlja, a rađa ga božica-nebo - Nut. U Novom kraljevstvu nastaje Amon-Ra. To će štovanje prekinuti faraon Amenofis IV. uvodeći promjene u religiji zbog Atona, Sunčevog diska. Na mnogim grobnicama je opisano noćno putovanje Ra, jer su neki mislili da Ra ne putuje podzemljem, već kroz tijelo Nut, koja ga svako jutro rađa. Taj je prikaz nađen u Denderi. Ra je povezan s Horusom u Ra-Harakhtea. Ra se u umjetnosti obično prikazivao kao čovjek, sa faraonskom krunom na orlovoj glavi, nad kojom je često svijetlilo Sunce. Ptica Bennu je Raova "ba", duša.

## Ra i Izida

Ra je jednog dana šetao vrtom. Izida, njegova praunuka, je željela doznati njegovo tajno ime. Kad je Ra zaspao, Izida je od njegove sline i malo zemlje stvorila opasnu zmiju. Ona je ugrizla Ra koji je pozvao u pomoć bogove. Jedino je Izida imala rješenje - ali je zatražila od Ra tajno ime. Ra otjera druge bogove, pa pozove Izidu i reče joj svoje tajno ime. Ona tada ima istu moć kao i Ra. Ozdravila ga je uz pomoć napitka.
# Sekmet

Sekmet sa Suncem
Dva Sekmetina kipa i pogrebna stela
**Sekmet** (*Snažna*, također zvana i **Sachmet**, **Sakhet**, **Sekhmet**, **Sakhmet** te **Sekhetje**; u grčkom jeziku nazvana je **Sacmis**) je božica-lavica, najpoznatija po tome što je božica rata, Raova kćer.

## Opis i mitologija

Ona je božica rata, vatre i kuge i bijesna je božica lavlje glave, pa sliči Tefnut. Ona je oblik božice Bastet, domaće mačke. Vjeruje se da ona može uništiti okolinu oko sebe. Njezin je muž Ptah, bog umjetnosti. Božice Hator i Bastet mogle su se pretvoriti u ratobornu lavicu Sekmet. Imala je također i nadimke kao "Oko boga Ra". Sekmet se pojavljuje u mitu o progonu ljudi iz pustinje, a to je, zapravo, bila božanska kazna. Naime, ljudi su mislili da je Ra prestar za kraljevanje i vladanje svijetom. Ra je stoga poslao božicu Hator da se pretvori u lavicu Sekmet i istjera ljude, no, Ra ih spasi jer ne želi da ljudi zauvijek nestanu jer ih je on stvorio. Nakon toga Ra, koji je nekad vladao na Zemlji, otiđe u nebo vladati. Otišao je u nebo pomoću goveda, božice Nut. Otada Ra promatra ljude s neba. Sekmet i Ptah imaju jedno dijete - boga ljepote Nefertuma. Smatrana je i majkom Maahesa.

## Vanjske veze
# Sobek

Sobek i Amenofis III.
**Sobek** (**Sebek**, **Sobki**, **Sochet** i **Soknopais**, u grčkom jeziku zvan je **Suchos**, odnosno, njegovo ime pisali su *Σοῦχος*) je u egipatskoj mitologiji bog krokodila starog Egipta, podvodni demon u niskim deltama Nila, koji je, osami toga, također i bog plodnosti.

## Opis

Sobek je vrhovni je vladar većih slatkih voda, odnosno jezera, rijeka i močvara. Egipćani su vjerovali da puno krokodila u slatkoj vodi, osobito rijeci, znali sreću, to jest, bolju žetvu i poplavu, za koju se smatralo da isto donosi sreću. Amajlija Sobeka sliči amajliji glavnog egipatskog boga Raa, pa je zbog toga zvan *Sobek-Ra*. Sobek je sin božice Neit. U Sobeka se pretvorio bog Zemlje Geb, a, uobičajeno, Egipćani su Sobeka zvali "sbk". Faraon Amenofis III. se volio prikazivati uz bogove, pa tako postoji grupni kip.

## U medijima

Čest je u popularnoj kulturi i humorističnim serijama, no, osobito, Sobek je popularan u:

* Al-Fajjum,
* Al-Dżabalajn,
* Kom Ombo,
* Armant,
* Dżabal as-Silsila,
* File,
* Abu Sir.

## Vanjske veze

Bog Sobek, reljef