Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Albinizam

Albino klokan
**Albinizam** (lat. albus: bijel) prirođena i nasljedna nesposobnost organizma da stvara pigment melanin. Nastaje zbog nedostatka enzima tirozinaze, a očituje se u djelomičnoj ili potpunoj depigmentaciji kože, kose i šarenice oka. Oba roditelja koja imaju albinistički gen albinizam mogu prenijeti na neko od svoje djece.

Albinizam je čest kod djece iz brakova među najbližim srodnicima. Koža albina je svijetloružičasta, kosa bijela i tanka, a kroz zjenicu se odrazuje crvenilo mrežnice. Albinizam je podijeljen na tip I i tip II. Ljudi i životinje s albinizmom katkad se nazivaju **albino**, no većina ljudi više voli naziv "ljudi s albinizmom".

Geni albinizma su recesivnog karaktera. Albinizam se pojavljuje i kod životinja.

Izostajanje stvaranja klorofila kod biljaka naziva se također albinizam.

## Opisi

### Albinizam tip I

Djevojčica s albinizmom, Honduras
Unutar ovog tipa postoji više podtipova:

Tip I-A

Jedino se kod ovog tipa sreće potpuni nedostatak melanina, dok se kod svih ostalih se može naći u vrlo malim količinama. Obilježja su:

* potpuno bijela boja kože, često se javljaju opekline od sunca, jer nedostaje zaštitni pigment - melanin.
* kosa je svijetle plave boje
* oči su blijede svjetloplave boje, zjenica je crvenkaste boje, vide se kapilare
* razrokost, oslabljen vid

Tip I-B

Prisutnost melanina je jako smanjena, ali su ipak male količine melanina prisutne.

* Kosa je žutocrvenkaste boje
* Ostali simptomi su slabije izraženi nego kod tipa I-A

Tip I-MB

Veoma mala prisutnost melanina.

Tip I-TS

Kod ovog podtipa prisutnost melanina ovisi od temperature tijela.

### Albinizam tip II

## Poznati ljudi s albinizmom

* Edgar Winter - glazbenik
* Johnny Winter - glazbenik
* Roy Orbison - glazbenik

## Galerija

* Aligator
* Vjeverica
* Aksolotl

## Izvori

## Reference
# Ključna kost

Ključna kost
gornja ploština
donja ploština
**Ključna kost** ili **ključnica** (lat. clavicula) je duga kost ramenog obruča, koja ima izgled blago zavojitog slova S.
Ključna kost se nalazi položena vodoravno, na gornjoj strani prsnog koša. Ključna kost je uzglobljena sa prsnom kosti na medijalnom kraju i ramenim vrhom lopatice na lateralnom kraju.

Ključna kost se obično dijeli na:

* medijalni kraj (medijalna trećina), lat. extremitas sternalis
* srednji dio (srednja trećina)
* lateralni kraj (lateralna trećina), lat. extremitas acromialis

Polazište i hvatište mišića:

* gornja ploština i prednji rub - polazi deltoidni mišić (lat. musculus deltoideus)
* gornja ploština i stražnji rub - hvata se trapezni mišić (lat. musculus trapezius)
* donja ploština - hvata se potključni mišić (lat. musculus subclavius)
* prednji rub - polazi veliki prsni mišić (lat. musculus pectoralis major)
* stražnji rub - polaze prsnoključnosisasti mišić (lat. musculus sternocleidomastoideus) i prsnopodjezični mišić (lat. musculus sternohyoideus)

## Povezano
# Keratin

Mikroskopija keratinskih vlakana u stanicama.
**Keratin** (od grč. *κέρας*: rog), porodica fibroznih strukturnih proteina. Keratin je ključni strukturni materijal koji tvori vanjski sloj čovječje kože. Također je ključna strukturna komponenta dlake i nokta. Keratinski monomeri okupljaju se u svežnjeve da bi stvorili intermedijarne filamente, koji su tvrdi i tvore čvrsta nemineralizirana tkiva pronađena u reptilima, pticama, vodozemcima i sisavcima. Jedina preostala biološka tvar za koju se zna da aproksimira tvrdoću keratinizirana tkiva jest hitin.

## Izvori
# Kičma

Bočni prikaz kralježnice
**Kičma** ili **kralješnica** je glavni stub tela i koristi za pokretanje, podršku gornjeg trupa i glave, stabilizovanje zdelice, stav tijela i zaštitu osjetljivih struktura kičmene moždine.

Oblikuju je 33-34 kičmenjaka: 7 šijenih, 12 grudnih, 5 slabinskih, 5 krsnih (srasli u krsnu kost) i 3-5 trtičnih kičmenjaka (srasli u trtičnu kost). Koštane elemente vratnih, prsnih i slabinskih kičmenjaka međusobno odvajaju međukičmeni diskovi.

## Kičmene krivine

Intrauterino kičma se razvija iz jedne krivine u sagitalnom pravcu, koji je konveksan prema napred. Kod odraslog čoveka se opisuju četiri krivine (kurvature). Šijena i slabinska krivina su konveksni prema napred, a prsni i krsni konveksni prema unazad. Krivine nastaju opterećenjem pri stajanju i sedenju, a u ovisnosti o okoštavosti kičmenjaka. Prisutni su od 10. mjeseca života, konačni oblik kičma dobija nakon puberteta.

Preterana iskrivljenost kičme može da uzrokuje patološke porbleme: lordozu (u šijenoj i slabinjskoj krivini) i kifozu (u grudnoj i krsnoj krivini). Školioza je nenormalna iskrivljenost cele kičme u (najčešće desnu) stranu od medijalnog pravca.

## Pokreti kralježnice u cjelini

Kralježnica je elastični stup čija je gibljivost ograničena svezama. Kretnje se odvijaju u segmentima koje čine međukralješnični diskovi, zglobne plohe i sveze.

* *pokreti naprijed-natrag:* vratni i slabinski dio
* *pokreti u stranu:* prsni dio (djelomice vratni i slabinski)
* *rotacija:* donji zglob glave, vratni i prsni dio (djelomice slabinski)

## Povezano
# Žaba

Žaba
**Žabe** ili **bezrepci** pripadaju vodozemcima, a razlikuju se od drugih vodozemaca po tome što nemaju rep. Tijelo im je također drugačije (okruglo, glava naprijed).

Zadnje noge su im znatno duže od prednjih, na kojim se nalazi 4 ili 5 prstiju. Zadnje noge su prilagođene za katapultarni skok. Najveći broj žaba polaže tisuće jaja u vodi, gdje larve zvane punoglavci završe larveni period i metamorfozu. Hrane se mušicama, komarcima itd. Također postoje otrovne žabe koje su "obojene" živim bojama. Otrov može usmrtiti manjeg grabežljivca ako je pojede, a neke žabe sadržavaju toliko otrova da čak mogu usmrtiti čovjeka. Indijanci se služe njihovim otrovom za koplja i strelice.

## Žlijezde

Žlijezde u koži žabe nalaze se u epidermalonom sloju koji se naziva **Usmina**. Usmina je ispunjena vezivnim tkivom, a u njoj se nalaze kromatofori, mišićna vlakna i žlijezde. Dvije vrste žlijezda se nalaze kod "prave žabe" *Rana species*, a to su **sluzne (mukozne) i zrnate žlijezde.**

## Pigment

Pigmentne stanice kod žabe nazivaju se Kromatofori. Oni sadrže razna pigmentna zrnca, različitih boja: žute, crvene, smeđe. Zbog tih raznih boja kromatofori se zajednički nazivaju Alanofori

## Škrge

Nemaju unutarnje ni vanjske škrge. One se nalaze isključivo u postembrionalnom razvoju, u stadiju punoglavca, na vanjskoj strani životinje, kao privjesci, a služe kao opskrba krvlju s kisikom. Krv pritom iz srca ulazi u škrge, koje se sastoje od mnogo krvnih žilica, tu se vrši izmjena plinova te se kisik veže na respiratorne pigmente (hemocijanin) u krvi i tako prenosi tijelom.

## Zanimljivosti

* Najveća vrsta je *Rana Goliath* koja živi u Kamerunu i duga je 35 cm.
* Danas je poznato oko 3800 vrsta žaba.
* Zadnje noge zabe golijata dugačke su 60 cm!
* Jedini"Muzej žaba" nalazi se u Lokvama-Hrvatska

## Galerija

* Ova se malena amazonska žaba "stopila" s bojom kamenja
* Jajašca
* "Obična" žaba
# Palačinka

|  |
| --- |
| Palačinak
 |
|
Palačinke |
| **Poreklo** |
| **Drugo ime** | palačinkos
 |
| **Nacionalna kuhinja** | internacionalna kuhinja
 |
| **Mesto porekla** | europa
 |
| **Detalji** |
| **Temperatura jela** | hladno i toplo
 |
| **Glavni sastojci** | brašno, mleko, jaje
 |
|  |

**Palačinka** (njemački: *Palatschinken*, engleski: *pancake*) je poslastica pržena u ulju ili bez ulja. Palačinke su okrugle, mogu biti debele ili tanke, a prave se od smese umešene od brašna i mleka ili vode, i 1—6 jaja. Palačinka je verovatno najstariji oblik hleba i poznata je širom planete, spremana na različite načine.

Palačinka se nakon prženja premaže slatkim ili slanim nadevom. Od slatkih, najčešće se koriste pekmez, džem, razni industrijski kremovi, med ili slično. Od slanih nadeva, koriste se sir, kajmak, razna već gotova jela, kao ruska salata, ili slično. Po premazivanju, palačinka se umotava u cilindričan oblik, ili se premota u trouglasti oblik. Po želji, na već umotanu palačinku se mogu stavljati drugi dodaci.

Etimološki, reč „palačinka“ nastala je od latinske reči „placenta“ koja znači „kolač“.

## Reference

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Pancakes** |
# Louvre

| Muzej Louvre
 |
| --- |
|  |
| *Pogled na Muzej Louvre* |
|  |
| Osnovan
 | 1793.
 |
| Lokacija
 | Palais Royal, Musée du Louvre, 75001 Pariz, Francuska
 |
| Tip muzeja
 | slike, skulpture, tekstil, primjenjena umjetnost
 |
| Izlošci
 | 65.300
 |
| Javni prijevoz
 | Palais Royal – Musée du Louvre
 |
| Direktor
 | Jean-Luc Martinez
 |
| Kustosi
 | Marie-Laure de Rochebrune
 |
|  |
| www.louvre.fr
 |

**Muzej Louvre** (*Musée du Louvre*), lociran u Parizu, je jedan od najvećih i najpoznatijih muzeja na svijetu. Zgrada muzeja, bivša kraljevska palača, se nalazi u centru Pariza, nedaleko od rijeke Seine. Centralno dvorište zgrade, u kome se danas nalazi staklena piramida, leži na osi avenije Champs-Élysées i time formira nukleus Pariza (*Axe historique*). Dio kraljevske palače Louvra je prvi put kao muzej otvoren javnosti 8. novembra 1793., za vrijeme Francuske revolucije.

Izgrađen u obliku potkovice, Louvre je predstavljao najdužu zgradu u Evropi, koja se protezala dalje od tri Eiffelove tornja položene u nizu, jedna iza druge. U njemu se nalazi 65,300 umetničkih djela, a procjenjuje se da bi posjetiocima trebalo pet nedelja da bi na odgovarajuci način mogli vidjeti sva djela.

Muzej Louvre sa Piramidom
Novi ulaz u muzej Louvre, La Pyramide, postao je gotovo isto toliko popularan kao i sam muzej. Piramidu je dizajnirao američki arhitekta rođen u Kini I.M. Pei., a izgradnju je naručio pokojni francuski predsjednik Miteran.

Izgradnja palače Louvre započeta je 1204. godine, a prerađivan i dograđivan je sve do 1848. Louvre je bio dvorac, a krajem XVII veka ga zamenjuje Versaj dok se Louvre pretvara u muzej (1791). Dvorac je nekadašnja rezidencija francuskih kraljeva, a mnogi vladari su ga tokom narednih vekova dograđivali i menjali, naročito za vreme vladavine Luja XIV. Na Louvru je radilo više značajnih arhitekata (Lesko, Di Serso, Lemersje, Le Vo, Pero, Viskonti, Gužon i dr.).

Ovaj muzej sadrži jednu od najbogatijih umetničkih zbirki na svetu. Vrlo bogate muzejske kolekcije podeljene su na 6 odeljaka: egipatski, orijentalni, grčki i rimski antikviteti, slike, skulpture, umetnički predmeti. Sam Louvre ima 3 krila: Rišelje, Viši i Denon.

## Vanjske veze

* Portal muzeja Louvre(francuski) Arhivirano 2005-11-19 na Wayback Machine-u
* Portal muzeja Louvre (engleski) Arhivirano 2005-10-15 na Wayback Machine-u
* Istorija Louvra
* Slika centralne piramide
* Musée du Louvre Arhivirano 2007-08-16 na Wayback Machine-u – Više od 10 000 slika
* Fotografije i filmovi
* La Cour du Louvre Arhivirano 2011-11-17 na Wayback Machine-u Virtual Panorama (QTVR)
# Vuna

Vunena odjeća u 14. stoljeću
Nazivom **vuna** se opisuju mekane dlake krzna pojedinih sisavaca (za razliku od pokrovnih dlaka), posebno ovaca (ovčja vuna). Ona uz svilu i kazein spada u grupu proteinskih vlakana, ali se od drugih životinjskih dlaka razlikuje visokim postotkom sadržanog sumpora (3-4%) koji potiče od visokog sadržaja dvostrukih aminokiselina cistina. Vuna spada u obnovljive sirovine.

## Terminologija

Oznaka **Schurwolle** ili **Reine Schurwolle** ili engleski **pure new wool** označava, da se radi o vuni ostriženoj neposredno sa žive životinje, a ne o ponovnom korištenju stare tkanine odnosno o recikliranom proizvodu ili o vuni od zaklane ili uginule životinje.

Kod pređe pomoću vrlo preciznih strojeva za predenje koji rade s preciznošću od jednog mikrometra vuna se upreda u dugačku niz. Što je tanja pa otuda i duža nit iz kilograma vune, to je veća kvaliteta upredene niti.

## Svojstva

Suvremeno striženje ovaca u Australiji
Vuna ima prirodno svojstvo takozvanog reguliranja temperature. Unutrašnjost vlakna vune može preuzeti vodenu paru, dok vanjska površina odbija vodu. Vlakno može prihvatiti do 33% vode u odnosu na svoju suhu težinu bez da se osjeti da je vlažna. Suši se znatno brže nego, na primjer, pamuk. Proizvod od vune sadrži u odnosu na ukupnu zapreminu do 85% od zraka. To svojstvo mu omogućuje da jako dobro grije. Vuna se ne maže a i ne gužva, jer je vlakno elastično. Osim toga, jednom obojena, ne gubi boju i nije zapaljiva. Ne gori, nego se odmah pretvara u ugljen, a za razliku od umjetnih vlakana jedva da upija znoj. Bez posebne obrade, može izazivati osjećaj neugodnog "grebanja" na koži. Tog grebanja nema kod finih merino vuna.

## Dobijanje

Za dobivanje vune ovce se strižu, a kašmirske koze i angorski kunići se isčešljavaju. Kod nekih vrsta ovaca vuna se čupa, što međutim za životinje nije bolno, jer se izvlače samo dlake koje više nisu čvrsto ukorijenjene.

## Tipovi vune

Tipovi vune se određuju prema kvaliteti vlakna:

* 1. Merino vuna:

To je fino, meko, vrlo kovrčavo i najkvalitetnije vlakno vune. Potiče od merino ovaca. Koristi se za proizvodnju visoko kvalitetnog kamgarna, od kojeg se zatim šije gornja odjeća. Finoća vlakna se kreće od 16 do 23,5 mikrometara. Svjetski rekord finoće merinovune postavila je vuna s Novog Zelanda s 11,8 mikrona (za usporedbu: ljudska kosa ima oko 30 mikrona).

* 2. Crossbred vuna:

To je vuna srednje kvalitete, serdnje finoće, nije tako meka i kovrčava kao merino. Potiče od Crossbred ovaca koje su kružanci između merino ovaca i ovaca s grubom vunom.Ova se vuna koristi takođe za proizvodnju gornje odjeće kao i za razne oblike kućne upotrebe.

* 3. Gruba vuna:

je najnižeg kvaliteta, vrlo je gruba. Slabo je ili nimalo kovrčava. Potiče od ovaca s grubom vunom kao što je Shetlandska ovca. Koristi se za proizvodnju tepiha ili ima tehničku primjenu (proizvodnja izolacijskih materijala i sl.)

### Sekundarni proizvodi

Vuna, a naročito ovčja, sadrži masnoću lanolin. Obično ju se odvaja pre obrade, kako bi ju se kasnije dodalo očišćenoj i oplemenjenoj vuni, ili se koristilo u kozmetičkoj industriji ili u druge svrhe.
# Znojenje

Oznojeno lice žene
**Znojenje** je proces proizvodnje i isparavanja tečnosti (znoja), koja se primarno sastoji od vode kao i manje količine natrijevog hlorida, koja se izlučuje putem znojnih žlijezda u koži sisara.

Znojenje je primarno proces koji pomaže termoregulaciji organizma, ali također kod muških jedinki služi za izbacivanje feromona. Životinje koje ne posjeduju, ili posjeduju u manjoj količini, znojne žlijezde, kao npr. psi, regulišu svoju tjelesnu temperaturu dahtanjem.

## Povezano

* Znojne žlijezde
* Hiperhidroza
* Anhidroza

## Reference
# Gestacija

**Gestacija** je razdoblje nošenja embrija ili fetusa unutar ženki viviparnih sisavaca. Sisavci tijekom trudnoće mogu imati jednu ili više gestacija istovremeno (višestruke trudnoće). Prema izvješću o porodima u zdravstvenim ustanovama Hrvatske tijekom 2006. godine Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo zabilježeno je 478 višestrukih trudnoća. Vremenski razmak gestacije naziva se *gestacijskim periodom*, a vremenska duljina koju je plod proveo u maternici razvijajući se naziva se *gestacijskom dobi*.

## Ljudi

Trudnoća se obično dijeli u tri razdoblja, koja su označena pojmom trimestar, svaki u trajanju od tri mjeseca. Treći trimestar počinje nakon 28 tjedana. 23. tjedan prvi je tjedan u kojem se nedonošće smatra održivim. Prije ove dobi značajni razvoji koji bi omogućili fetusu opstanak izvan maternice još se nisu zbili. Ova je raspodjela djelomično neosnovana je jer su djeca rođena prije tog razdoblja preživjela, no samo uz značajnu medicinsku pomoć.

Kod ljudi, rođenje se obično odvija u gestacijskoj dobi od 37 do 42 tjedna. Rođenje prije 37. tjedna gestacije smatra se prijevremenim, dok se rođenje nakon 25 tjedna obično smatra "održivim". Procjenjuje se kako godišnje dva milijuna novorođene djece diljem svijeta umire tijekom prva 24 sata nakon rođenja.

## Sisavci

 (za ljude)

 (za ostale sisavce)
U sisavaca, trudnoća započinje kada se oplođena zigota usadi u ženkinu maternicu i završava nakon njenog izlaska iz maternice.

U tablici ispod nalazi se prosječne vrijednosti trajanja gestacijskog perioda.

| Životinja | Prosječan gestacijski period (dani)
 |
| --- | --- |
| zečevi
 | 33
 |
| mačke
 | 62
 |
| psi
 | 65
 |
| lavovi
 | 108
 |
| svinje
 | 115
 |
| ovce
 | 150
 |
| ljudi
 | 259-294
 |
| goveda
 | 283
 |
| konji
 | 336
 |
| slonovi
 | 600-660
 |

## Reference
# Anus

Anatomija anusa i rektuma
U anatomiji, **anus** (iz latinskog ānus "prsten, anus"), jest posljednji dio probavnog trakta, i konačni otvor rektuma. Sam se otvor zove čmar.

## Uloga anusa

Kada je rektum pun, povećanje "tlaka" tjera na širenje analne cijevi kako bi izmetina dospijela u cijev. Rektum se smanjuje a izmetine putuju analnom cijevi do anusa valovito pomoću peristaltike, to se zove peristaltika crijeva.

Vazno je i oprati analni otvor,da ne bi doslo do bolesti i problema celog debelog crijeva.Takodje,za vreme puberteta,oko 13-14 godine,pojavljuju se stidne,bezbojne dlacice na anusu.

## Pubertet

Za vrijeme puberteta muški spolni hormon testosteron počinje pojačano raditi, pa se stidne dlake javljaju i na anusu, u 13-14 godini kao tanke bezbojne dlačice. Kako muške genitalije sazrijevaju a dlake na tijelu postaju deblje i tamnije, iste se karakteristike događaju i na anusu. Do 18. godine, anus je okružen stidnim dlakama.
# Domaća mačka u popularnoj kulturi

Ulje na platnu iz 19. stoljeća, "Hranjenje mačke", Marguerite Gérard
**Mačka** (*Felis silvestris forma catus*) je sisavac iz porodice mačaka. Popularna je kod ljudi i pojavljuje se u crtanim filmovima, knjigama, strpovima itd.

Mačka je popularna kod ljudi, te se ona često prikazuje na fotografijama ili crtanim filmovima kako se igraju s klupkom ili kako love miševe. U mnogim suvremenim crtanim filmovima mačke su glavni likovi.
Najpoznatiji likovi mačaka u crtanim filmovima su Tom i Sylvester iz *Tom i Jerry* i crtanih filmova Looney Tunesa, te Fritz i Garfield. U književnosti, u bajci braće Grimm
*Mačak u čizmama* glavni je lik mačak koji je od trećeg mlinarevog sina zatražio da mu kupi čizme i, usput, obećao da će biti bogat, dok je u knjizi Lewisa Carolla *Alica u zemlji čudesa* Češirska mačka neobični lik koji ima sposobnost nevidljivosti i iznenadnog pojavljivanja.

### Garfield

Garfield je glavni lik iz istoimenog stripa koji ima 36 godina i 9 života. Osmislio ga je Jim Davis. Rođen je u kuhinji Mama Leoninog talijanskog restorana, a njegov vlasnik zove se Jon. Ima plišanog medvjedića, kojeg zove Pucko, kojem vrlo često povjerava tajne. Lijen je i većinu vremena provede u spavanju ili dosađivanju. Omiljeno jelo su mu lazanje, a ujutro često pije kavu i jede krafne.

### Mačak Fritz

Mačak Fritz (en. Fritz the Cat) je strip kojeg je osmislio Robert Crumb, a ilustrirao Skip Hinnant. Prvi primjerak stripa izašao je u siječnju 1965. godine, dok je zadnji primjerak izašao 1972. godine. 1972. god snimljen je crtani film pod nazivom Mačak Fritz, dok je 1974. godine snimljen nastavak filma Devet života mačka Fritza.

## Povezano

* Domaća mačka
# Fritz the Cat

**Mačak Fritz** (eng. *Fritz the Cat*) je strip američkog autora Roberta Crumba iz šezdesetih godina dvadesetog stoljeća. Naslovni lik, antropomorfni mačak, je parodija tobožnjih pisaca i buržujskih *boema* iz kontrakulturnih pokreta koji su se pretvarali da traže *kozmičke istine* dok su više bili zainteresirani za prizemne, hedonističke ciljeve. Po stripu je 1972. snimljen uspješni animirani film *Mačak Fritz*; Crumb je, međutim, bio toliko nezadovoljan ekranizacijom da je iste godine objavio konačni nastavak stripa u kojemu je naslovni antijunak prikazan kao arogantna i pompozna holivudska zvijezda koja umire tako što ga djevojka ubode šiljkom za led. Unatoč tome 1974. objavljen je nastavak filma: *Devet života mačka Fritza*.

## Vanjske veze

* Fritz the Cat Arhivirano 2011-03-17 na Wayback Machine-u, službena stranica Roberta Crumba
* Fritz the Catna Don Markstein's Toonopedia, Arhivirano 2024-05-27 na Archive.is-u iz originala 30. 7. 2016.
# Tropska mačka

| Tropska mačka
 |
| --- |
|  |
| Tropska mačka
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Felis*  |
| Vrsta:
 | F. chaus  |
| Dvojni naziv
 |
| Felis chaus Schreber, 1775. |

**Tropska mačka** (lat. *Felis chaus*) je sisavac iz reda zvijeri i porodice *Felidae*.

## Rasprostranjenost

Areal tropske mačke obuhvaća veći broj država, uglavnom u južnoj Aziji, kao što su: Indija, Egipat, Izrael, Kina, Turska, Pakistan, Iran, Irak, Kambodža, Jordan, Libanon, Šri Lanka, Sirija, Rusija, Kazahstan, Afganistan, Tajland, Mijanmar, Laos, Vijetnam, Armenija, Azerbejdžan, Gruzija, Bangladeš, Butan, Kirgistan, Nepal, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan.

## Stanište

Staništa vrste su: šume, planine, močvarna područja, savane, travna vegetacija, džungla, ekosustavi niskih trava, brdoviti predjeli, riječni ekosustavi i pustinje.

## Način života

Hrani se uglavnom malim glodavcima, mase manje od 1 kg. Uz to hrani se i: pticama, gušterima, žabama, zmijama, ribom i drugim životinjama.

## Ugroženost

Ova vrsta nije ugrožena, jer ima široku rasprostranjenost.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Tropska mačka** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Tropska mačka** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Tropska mačka** |
# Pallasova mačka

| Pallasova mačka
 |
| --- |
|  |
| Pallasova mačka
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Potencijalna ugroženost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | Otocolobus  |
| Vrsta:
 | O. manul  |
| Dvojni naziv
 |
| Otocolobus manul Pallas, 1776. |
|  |

**Pallasova mačka** (lat. *Otocolobus manul*) je sisavac iz reda zvijeri i porodice *Felidae*. Pripada monotipskom rodu *Otocolobus*.

Ime je dobila po njemačkom znanstveniku Peteru Pallasu, koji je otkrio ovu vrstu na obali Kaspijskog jezera u 18. vijeku.

## Izgled

Pallasova mačka je veličine domaće mačke, s 46 do 65 cm dugim tijelom i 21 do 31 cm dugim repom. Teži 2,5 do 4,5 kg. Ima zdepasto držanje i dugo, gusto krzno. Ono je boje okera s tamnim okomitim prugama na torzu i prednjim nogama. Zimsko krzno je sivije i ima manje pjega od ljetnog krzna. Ima crne krugove na repu i tamne mrlje na čelu. Obrazi su bijeli s uskim crnim prugama u kutevima očiju. Brada i grlo su također bijeli. Noge su proporcionalno kraće, nego kod drugih mačaka. Uši su postavljene vrlo nisko i razmaknute su. Zjenice su joj okrugle. Ima neobično kratke pandže. Lice ima spljošten izgled u odnosu na druge mačke.

## Rasprostranjenost

Vrsta je prisutna u državama kao što su: Rusija, Azerbejdžan, Afganistan, Indija, Iran, Armenija, Kazahstan, Kina, Kirgistan, Mongolija, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan.

## Ugroženost

Ova vrsta je na nižem stupnju opasnosti od izumiranja, i smatra se skoro ugroženim taksonom. Upisana je u međunarodnu i rusku crvenu listu. Populacija ove vrste se smanjuje.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Pallasova mačka** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Pallasova mačka** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Pallasova mačka** |