Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Uapuat

Uapuatov hijeroglif
**Uapuat** ili **Ophius** je egipatski bog.

## Uloga

Uapuat ima glavu psa te se često miješa s Anubisom. On je gotovo nepoznat u egipatskom panteonu. Njih se može razlikovati samo kad su im imena napisana hijeroglifima, no, međutim, oba boga imaju veze s mrtvima, ali dok Anubis štiti mumije te balzamira, Uapuat vodi duše mrtvih. Ipak, Egipćani su prikazivali Anubisa kako vodi duše, što znači da je na kraju Uapuat nestao, a zamijenio ga je Anubis. Anubisa se obično prikazuje kako nosi ankh i štap, dok Uapuata sa strijelma (iako ga se ponekad prikazuje bez predmeta). Uapuat je ratnik i brani Raa, Sunce, od zmije Apop, te je bog koji "otvara putove".
# Hermopolis

| Hermopolis *Ἑρμοῦ πόλις* |
| --- |
|  |
| Zemlja
 |  Egipat
 |
| Regija
 | Gornji Egipat (Muhafaza Minja)
 |
| Nadmorska visina
 | 44
 |
| Civilizacija
 | Antički Egipat
 |
| class=notpageimage| Hermopolis
 |
| Period postojanja
 | 26. vijek pne. - 7. vijek
 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |

**Hermopolis** (starogrčki: Ἑρμοῦ πόλις) ili *Hermopolis Magna* (Ἑρμοῦ πόλις μεγάλη, staroegipatski: *Khmunu* = Grad osmorice) bio je važan grad u Antičkom Egiptu, prijestolnica 15 *Nome Hare* u Gornjem Egiptu.

U tom Hermesovom gradu njegovali su kult Tota boga učenja i zaštitnika književnika.

## Historija i karakteristike

Arheološki lokalitet Hermopolis (arapski: El-Ašmunejn), leži na Nilu, na periferiji današnjeg grada Malavija u Muhafazi Minja.

Grobnica Petosirisa
Njemački tim prvi je istraživao taj veliki lokalitet između 1929.-39., oni su iskopali dio Totovog hrama i značajne ostatke iz helenističkih i rimskih vremena.

U nekropoli na zapadnoj obali na lokalitetu Tunah al-Jabal, iskapanja je vršila ekipa egipatskih arheologa između 1930.-39.
Oni su iskopali labirint podzemnih hodnika i katakombi povezanih sa kultom boga Tota.

U nekropoli je pronađena i grobnica Petosirisa, visokog Totovog svećenika koji je živio u vrijeme Aleksandra Velikog.

## Reference

## Vanjske veze

* *Hermopolis Magna, ancient city Egypt* (`en`)
# Amaunet

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |

 |

 |

| Faraon Horemheb i božica Amaunet (kao Hathorin aspekt), koja ga pozdravlja u podzemlju, slika iz njegove grobnice |
| --- |
| Amaunet
 |
| druga imena | Amunet, Amonet, Amentit, Imentet, Imentit, Ament
 |
| roditelj(i) | sama se stvorila
 |
| brak | Amon (brat), Amenteth (brat)
 |
| opis | božica života i podzemlja
 |

**Amaunet** je izvorno žensko božanstvo u egipatskoj mitologiji.

## Mit o postanku svijeta

Tokom stvaranja svijeta, prema mitu iz Hermopolisa, postojali su "očevi i majke... prije pravih bogova", u velikom okeanu. To su Nun i Naunet, božanstva vode, Kek i Kauket, Huh i Hauhet, te Amon i Amaunet. Amaunet se ne spominje u mitu iz Heliopolisa. Amon i Amaunet su božanstva Sunca. Kad je svemir doveden u red, hermopoliski svećenici su tvrdili da Huh pomaže vječno Šuu držati božicu-nebo - Nut. Za njih je Amon bio bog zraka i Sunca, kao i za tebanske svećenike. Amaunet je Amonova žena zmijske glave, što sliči Wadjet ili Meretseger. Nije mu rodila djece, pa se oženio Mut, koja je rodila Khonsua, ali se ovaj mit spominje u Tebi. U Heliopolisu se Amaunet uopće ne spominje, ali su zato spomenuti Nun, i, u jednoj verziji, Amon-Ra. Amaunet ima zmijsku glavu u svijesti Egipćana jer su vjerovali da postoje samo ženske zmije. Ali Amaunet je prikazana i kao ljudska žena koja na glavi nosi jastreba ili pero.

## Bozica podzemlja

Amaunet se na neki način može gledati kao božica podzemlja. Njeno se ime ponekad koristilo za podzemlje, Ozirisovo carstvo, imenom Duat. Kad bi se njeno ime koristilo za ime podzemlja, izgovaralo bi se Amentet ili Imentit. U nekim hijeroglifima je opisana kao zapadna božica, što je inače Hathor, Raova kćer. U tom slučaju, Amauntino ime znači "zapad", "ona od zapada", kao ogledalo zapada. Njena uloga kao pogrebne božice vidi se u tome što je vodila duše na zapad, u podzemlje, kamo Sunce zalazi. Prema tome je Amaunet samo jedan aspekt Hathor. Možda postoji i muška verzija ove božice. U *Knjizi Zemlje*, prikazan je muški bog koji blagoslivlja Sunce – **Amenteth**. On je Amaunetin drugi muž, čije je ime slično Amaunetinom alternativnom imenu Amentet. Kao što je isprva Amaunet bila samo ženski Amonov aspekt, tako se poslije razvio njen vlastiti muški aspekt.
# Nun (mitologija)

| Nunova plava koža koja simbolizira vodu |
| --- |
| Nun
 |
| druga imena | Nu
 |
| roditelj(i) | sam se stvorio
 |
| brak | Naunet (sestra)
 |
| djeca | Ra (sam ga je stvorio), Ptah (sa Naunet), Apop (sa Neit)
 |
| opis | bog okeana
 |

**Nun** ili **Nu** je prvotni okean, istodobno i mjesto i bog, iz kojeg su rođeni ostali bogovi.

## Mit o stvaranju

Nun i Naunet
Prema mitu iz Heliopolisa, Nun je golemi okean. Iz njega je izronio brežuljak, a na njemu bog Sunca, Ra, Amon-Ra ili Atum. Oni su se pojavili iz lotosovog cvijeta. Bog Sunca je potom ispljunuo Šua i Tefnut, blizance, koji su postali roditeljima Geba i Nut. I tako je nastao svemir. Ali Nun nije nestao. On okružuje nebo koje je zbog njega plavo. Okružuje i Geba, Zemlju, i predstavlja sva mora. U mnogim hramovima je Nun prikazan kao sveto jezero, a u Karnaku je napravljeno umjetno jezero u spomen na okean iz kojeg je izronilo Sunce. U mitu iz Hermopolisa postoje dva Nuna - okean i bog vode, sa svojom ženom Naunet (Nunet). Nun izgleda kao čovjek s bradom, a ima plavu kožu, pa je sličan Hapyju, bogu Nila koji će poslije postati vrlo važan za Egipćane. Naunet ima zmijsku glavu. Uz Nuna i Naunet, u okeanu Nunu obitavalo je još nekoliko primordijalnih bogova. Kad je božica Neit pljunula u okean Nun, iz vode je izronila kobra Apop. Nun i Naunet se ponekad smatraju Ptahovim roditeljima.

## Druge kulture

U drugim kulturama, Nun, kao okean, također postoji. Prema japanskoj religiji šintoizmu, prvi su se bogovi rodili na nebu, a u početku je postojala samo beskrajna vodena površina. Pandan Nunu u grčkoj mitologiji je Pont, primordijalni okean, a poslije se pojavljuje božanstvo Okean, koji predstavlja nepoznata mora u dijelovima svijeta koji su za Grke bili kraj Zemlje. U Mesopotamiji, u početku su postojala dva okeana, jedan muški, drugi ženski, što je vrlo slično Nunu i Naunet.

## Vanjske veze

Nun i Naunet, božanstva kaosa i vode Arhivirano 2016-03-10 na Wayback Machine-u
# Hapi

Dva Hapija sa biljkama
**Hapi** (**Hep**, **Hap**, **Hapy**) je bog Nila i plodnosti u egipatskoj mitologiji. Za seljake je bio važniji od Raa. Drugi bog koji se zove Hapi je Horusov sin.

## Etimologija

Hapi je isprva bilo preddinastijsko ime za Nil, a poslije se počelo upotrebljavati kao ime boga Nila. Poslije su Egipćani zvali Nil *iterw*, "rijeka". Ime Nil dolazi od egipatske riječi *nwy* ("voda"), koju su Grci izgovarali *Neilos*.

## Opis, uloga i kult

Hapi prinosi svete darove egipatskog obilja
Hapi se prikazuje kao zeleni ili plavi čovjek s bradom i štapom, a na glavi ima papirus ili lotos. On je bog hermafrodit, sa ženskim grudima koje simboliziraju plodnost. Često se prikazuju dva Hapija – jedan za Gornji, drugi za Donji Egipat. Hapi upravlja Nilom. Egipćani nisu znali zašto dolazi do poplava. Vjerovali su da bogovi Hnum, Satis i Anuket (ponekad i Heket) određuju količinu vode. Hapi je poštovan kao "Gospodar ptica i riba iz močvare" te je smatran njihovim ocem. Za Nil se vjerovalo da teče iz okeana Nuna, a Hapi je preuzeo neke Nunove karakteristike. U *Tekstovima piramida* je Hapi spomenut i kao bog koji može biti zao, te stvoriti previsoku poplavu. Egipćani su dolazak poplave znali po pojavljivanju plave zvijezde Sirius, koju personificira Sopdet, božica-zvijezda. Hapi je štovan da bi donio poplavu koja ne smije biti ni previsoka ni preniska. Ako bi poplava bila previsoka, polja bi bila natopljena, ali bi bile uništene kuće uz obale. Ako bi bila preniska, to se smatralo još većom katastrofom. Hapija se štovalo bacanjem hrane u Nil. On "livade tjera na smijeh kad su riječne obale poplavljene". U Gornjem Egiptu je njegova žena božica Nekhebet, a u Donjem Wadjet. Hapi nije imao hramove, ali se štovao u hramovima drugih bogova. Faraon Ehnaton, Nefertitin muž, koji je bio monoteist te atonist, smatrao je Hapija sinom svoga boga Atona, te je u Hapijevu čast spjevao pjesmu, iako zapravo hvali sebe u njoj.

## Povezano

* Nil
* Poplave Nila

## Vanjske veze

## Literatura

* Joann Fletcher, *Drevni Egipat*
* Hapi, God of the Nile, Fertility, the North and South...
# Hnum

Hnum
U egipatskoj mitologiji, **Hnum** (pisano i **Chnum**, **Knum**, ili **Khnemu**) bio je jedan od najranijih božanstava Egipćana, izvorno, bog izvora rijeke Nila, s glavom ovna. Hnum znači graditelj.

## Stvaranje ljudi

Hnum je uzimao mulj i glinu od godišnje poplave Nila, te je stvoritelj djece, a oblikuje ih na lončarskom kolu, i stavlja njihovim majkama utrobu, a izgled ili zdravlje djeteta ovise o Hnumovoj volji. On je kasnije bio opisan kao lončar drugih božanstava, i on je nosio naslove poput "Božanstveni lončar" i "Gospodar koji je stvorio stvari iz sebe". Na određenim lokacijama, kao što je Otok slonova, jer se mislilo da je Hnum bog iz rijeke, muž božice-žabe Heket, otac Anuket, koja je utjelovljenje Nila. U drugim lokacijama, kao stvaralac i ljudskog tijela, on je ponekad smatran društvom za Meskhenet, čija je odgovornost disanje djece u trenutku rođenja. Osim toga, u mjestima kao što su Esna, zbog njegova aspekta kao stvoritelja tijela, gledali su ga kao oca Heka, oličenja magije, i time kao muža Menhit. Izvorno jedan od najvažnijih božanstava, kada se ustalio na drugim područjima, bio je sekundarna funkcija, kao lončar.

Hnum i Khepri
Međutim, Hnum je ranije preuzeo položaj kao stvaralac drugih božanstava, te je identificiran kao Ra, ili više posebno kao ba. U umjetnosti, on je obično prikazan kao čovjek ovnove glave, sjedeći na lončarskom kolu, a blizu njega su nedavno stvorena dječja tijela, iako se također pojavljuje kao vodeni bog, držeći vrč iz kojeg teče potok vode. Međutim, on se povremeno pojavio s prikazom elemenata, u kojem je, predstavljajući vode, bio prikazan kao jedan od četiri glavnih elemenata: Geb je Zemlja, Šu zrak i Oziris smrt, dok Hnum predstavlja vodu. Bogoslužje Hnumu usredotočeno je na dvije glavne točke, Otok slonova (Elefantina) i Esna, koji su sveta mjesta. U Elefantini je bio uz Anuket i kao čuvar izvora rijeke Nila. Njegovo značenje je dovelo do pojave ranih imena za djecu od njega. Primjer je Khnum-khufwy – "Hnum je moj zaštitnik", poznatije kao Keops (bio je graditelj Velike piramide u Gizi). Zbog njegove važnosti, kao jednog aspekta života, Hnumu se još uvijek klanjalo u nekim polu-kršćanskim sektama u drugom ili trećem stoljeću.

## Vanjske veze
# Sešat

| Sešat u haljini od leopardove kože, sa pisaljkom |
| --- |
| Sešat
 |
| druga imena | Seshat, Sashet, Sesheta, Sašet, Sešeta
 |
| roditelji | Geb i Nut
 |
| brak | Tot (nećak)
 |
| djeca | Hornub
 |
| opis | božica pisanja i matematike
 |

**Sešat** (**Sašet**, **Sešeta** ili **Seshat** [Sešat]) je egipatska božica pisanja, znanja, mudrosti, matematike, zapisivanja. Njezino ime znači "ženski pisar".

## Opis

Sešat je prikazana kao lijepa žena odjevena u leopardovu kožu. Na glavi joj je neobičan simbol, koji predstavlja zvijezdu ili cvijet sa sedam latica ispod naopako okrenutih rogova. Rogovi možda predstavljaju polumjesec, dok bi u tom slučaju znak ispod rogova bila zvijezda. Druga božica povezana sa zvijezdom je Sopdet, božica Siriusa. Sešatin muž je Tot, a sin im je Hornub. I Sešat i Tot su povezani sa pisanjem i znanjem. U kasnije vrijeme je Sešat povezana s Neftidom, pa se vjerovalo da je kćer Geba i Nut. U tom rijetkom mitu, Sešat je Ozirisova ljubavnica i Anubisova majka.

## Uloga

Atum, faraon Ramzes II., Sešat i njezin muž Tot, pred Drvetom života. Bogovi zapisuju faraonovu vladavinu na drvo, dok faraon sjedi na prijestolju.
Egipćani su vjerovali da je Sešat izumila pismo, a njezin muž Tot ga je prenio ljudima. Ona je zaštitnica knjiga i knjižnice. Naslovi su joj: "Gospodarica kuće knjiga", "Gospodarica kuće arhitekata" i "Ona koja odijeva dva roga". U Egiptu su samo bogati ljudi učili pisati i čitati, te svećenici. Jedine žene koje su znale pisati su bile kraljice. Kraljica Hatšepsut je poslala ekspediciju u Punt a na zidu svog hrama u Deir-el-Bahariju je dala naslikati Sešat i Tota zajedno, te je navela popis svih stvari kraj njih. Sešat nije imala hramove, ali je nekada imala svećnike, u najranijim dinastijama. Vjerovalo se da ona na Drvetu života zapisuje dužinu vladavine faraona.

## Vanjske veze

Božica Sešat na Wikimedijinoj ostavi
# Četiri Horusova sina

| Četiri Horusova sina
 |
| --- |
| Crtež Horusovih sinova, prvi je Imset, drugi Duamutef, treći Hapi i četvrti KebehsenufCrtež Horusovih sinova, prvi je Imset, drugi Duamutef, treći Hapi i četvrti Kebehsenuf |
|  |

**Četiri Horusova sina** Imset, Duamutef, Hapi i Kebehsenuf bili su bogovi zaštitnici mumija, a pomagale su im moćne božice. Božice koje su im pomagale su bile Izida, Neftis, Neit i Selkis. Majka tih sinova je Izida, ili Hathor.

Likovi četvorice bogova često su se stavljali kao zaštitnici na poklopcima Kanopskih vaza, u kojima su se čuvali svi unutrašnji organi (osim srca) jer je ono za Egipćane predstavljalo središte misli i osjećaja.

## Opisi bogova

Imset ima ljudsku glavu. On je bog juga i zaštitnik jetre. Štitila ga je Izida, koja je majka četvorici bogova, što je bizarno jer im je Horus otac. Ipak, možda im je majka Hathor, jer je postojala svčanost vjenčanja Horusa i Hathor. Izida je pomagala Imsetu tako da je štitila nožni dio mrvatčkog kovčega. Duamutef ima glavu šakala, pa podsjeća na Anubisa, s kojim je u rodu (Anubis mu je stric). Bog je istoka, zaštitnik trbuha. Štiti ga Neit, božica ratovanja. Hapi ima glavu majmuna, babuna. Bog je sjevera, zaštitnik pluća. Štiti ga Neftis, koja čuva glavu mrtvaca. Hapi se često miješa s Hapyjem, bogom Nila i voda. Kebehsenuf ima glavu jastreba, pa podsjeća na svog oca, zato što su sokol i jastreb srodne ptice grabežljivice. Bog je zapada, čuvar crijevnih organa, štiti ljude od crijevnih bolesti.

## Reference

## Vanjske veze

* *Sons of Horus* (`en`)
# Ankh

Egipatski ankh
**Ankh** (latinski: *crux ansata*, krst sa drškom, simbol ☥) je egipatski hijeroglif koji ima značenje „večni život“. Egipatski bogovi su često prikazivani kako nose predmet ovog oblika, ili ga drže u rukama prekrštenim na grudima. Ankh je još poznat pod imenima „ključ života“, „ključ Nila“ i „koptski krst“. Ankh se često pojavljuje u egipatskim grobnicama i na drugim predmetima. Često su prikazani na vrhovima prstiju božanstava koja daruju večni život mumiji umrlog. Prikazuju se blizu nosa jer tako simbolizuju vezu daha i života. Moguće je da je ankh i simbol začeća. Stari Egipćani su često nosili ankh kao amajliju, nekad zajedno sa simbolima snage (đed) i zdravlja (vas). Ankh je bio simbol Sunca i stoga je gotovo uvek izrađivan od zlata, ili od uglačanog bakra. Ogledala su često pravljena u ovoj formi. U umetnosti iz perioda Amarne ankh je prikazivan na krajevima Sunčevih zraka, odnosno kao simbolično prenošenje života od Sunca na Zemlju. Ankh se koristi kao simbol u modernoj ezoterici i gotskoj potkulturi, ali tu njegovo značenje nije sasvim jasno. Pop kultura koristi ankh kao simbol besmrtnosti.

## Reference

## Vanjske veze
# Kanopske vaze

| Kanopske vaze
 |
| --- |
| Kanopske vaze iz British MuseumaKanopske vaze iz British Museuma
 |
|  |

**Kanopske vaze** bile su važni predmeti pogrebnog rituala u Antičkom Egiptu u koje se spremalo unutrašnje organe, balzamiranih tijela kod mumifikacije.

Te su posude izrađivane od drva, kamena ili keramike.

## Historija

Najstarije Kanopske vaze koje su se pojavile u Starom kraljevstvu (oko 2575. pne.- oko 2130. pne.), bile su jednostavne sa običnim poklopcem.
U vrijeme Srednjeg kraljevstva (oko 1938. pne.- oko 1630. pne. počele su se izrađivati vaze sa dekoriranim poklopcima na kojima se nalazila isklesana ljudska glava.

Od Devetnaeste dinastije do kraja Novog kraljevstva (1539. pne. - 1075. pne.) te glave su predstavljale četvoricu sinova boga Horusa. Duamutefa sa glavom šakala, Kebehsenufa sa glavom sokola, Hapia sa glavom babuna i Imseta sa ljudskom glavom.

U Duamutefovoj vazi se čuvao želudac, u Imsetovoj jetra, u Hapijevoj pluća a u Kebehsenufoj crijeva. One su se postavljale na uglovima sarkofaga.

Od Dvadeset prve do Dvadeset pete dinastije (1077. pne. - 664. pne.) započela je praksa vraćanja balzamiranih organa u tijelo, što je potaknulo pojavu "lažnih" Kanopskih vaza, posuda dekoriranih Horusovim sinovima, ali bez unutrašnjih
organa.

Kanopske vaze su nazvane po gradu Kanopusu u kom se njegovao kult sinkretičkog helenističko-egipatskog Ozirisa, koji je prikazvan kao brod sa ljudskom glavom.
Na osnovu tog su stariji egiptolozi pogrešno nazvali - slične predmete u kojima se čuvalo unutrašnje organe Kanopskim.

I Etruščani su u periodu od 8. do 7. vijeka pne. koristili slične vaze sa poklopcima u obliku ljudske glave, s tom razlikom što su ponekad dodali i dio torza sa rukama.

## Reference

## Vanjske veze

* *Canopic jar, Egyptian funerary vessel* (`en`)
# Velika sfinga u Gizi

Glava Velike Sfinge u Gizi u Egiptu
**Velika Singa u Gizi** je veliki kip poluljudske sfinge u Egiptu, na platou Gize na zapadnoj obali rijeke Nil, blizu suvremenog Kaira (29.975299° N 31.137496° E). To je jedna od najvećih statua napravljenih od jednog kamena na Zemlji, te se vjeruje da su je sagradili drevni Egipćani u 3. milenijumu pne..

Kako su taj kip zvali drevni Egipćani nije poznato. Zapadno ime "Sfinga" je dobila u antici na osnovu legendarnog grčkog stvorenja s tijelom lava, glavom žene i krilima ptice, iako glava egipatske sfinge pripada muškarcu. Za drevni grčki izraz se vjeruje da bi mogao biti kvarenje drevnog egipatskog izraza *Shesep-ankh*. Ovo ime je bilo korišteno za sve kraljevske kipove u Četvrtoj dinastiji, iako je postalo specifično za Veliku Sfingu u Novom kraljevstvu. U srednjovjekovnim tekstovima je potvrđeno korištenje imena *balhib* i *bilhaw* za Sfingu, uključujući egipatskog historičara Maqrizija, koji sugeira koptsku konstrukciju, ali egipatski arapski naziv *Abul-Hôl*, što znači "Otac užasa", se češće koristi.

## Vanjske veze

* An academic article arguing the case for water erosion evidence Arhivirano 2013-12-10 na Wayback Machine-u
* Egypt—The Lost Civilization Theory Arhivirano 2011-07-17 na Wayback Machine-u
* Satellite images of Great Sphinx of Giza at WikiMapia = Google maps + wiki
* The Sphinx's Nose
* Sphinx photo gallery
* Al Maqrizi's account in Arabic Arhivirano 2006-10-11 na Wayback Machine-u
# Deir el-Bahri

Djeser-Djeseru – Hatshepsutin hram, središtre kompleksa
Plan Deir el-Bahrija
**Deir el-Bahri** (arapski دير البحري *dayr al-baḥrī*, što doslovno znači "Sjeverni manastir") je kompleks zagrobnih hramova i grobnica smještenih na zapadnoj obali Nila, nasuprot grada Luksor u Egiptu.

Prvi spomenik na nalazištu bio je zagrobni hram Mentuhotepa II iz Jedanaeste dinastije.

Za vrijeme Osamnaeste dinastije, Amenhotep I i Hatshepsut su masovno gradili na ovom nalazištu.

Dana 17.11. 1997. je 62 osoba, uglavnom stranih turista, masakrirano od strane militanata organizacije Al-Gama'a al-Islamiyya u prostoru zagrobnog kompleksa.

## Vanjske veze

* Egypt Index at Bluffton University
* The Cache at Deir el-Bahri Arhivirano 2005-10-20 na Wayback Machine-u – Archaeology at About.com
* The Temple Djeser djeseru
* Deir el-Bahri by Marie Parsons

## Reference

* Mertz, Barbara (1964). "Temples, Tombs and Hieroglyphs". New York: Coward-McCann. ISBN 0-87226-223-5
# Hijeratsko pismo

**Hijeratsko pismo** je kurzivno pismo koje se razvilo u faraonskom Egiptu zajedno s hijeroglifima, a kojima je srodno. Prvenstveno se koristilo za pisanje tintom i četkicom na papirusima, što je pisarima omogućilo daleko brže pisanje u odnos na složene hijeroglife. Riječ *hijeratski* dolazi od grčke fraze γράμματα ἱερατικά (*grammata hieratika*; doslovno "svećeničko pisanje"), koji je prvi koristio Sveti Klement iz Aleksandrije u 2. vijeku n.e., odnosno u doba kada se hijeratsko pismo koristilo jedino u religijske svrhe.

## Utjecaj

Hijeratsko pismo je značajno utjecalo na razvoj drugih pisama. Najjasniji je na demotsko pismo, koje od njega direktno potječe. Pored toga se utjecaj vidi i na demotske znakove u meroitskom pismu odnosno koptskom i staronubijskom.

Van doline Nila, utjecaj je najjasniji u slučaju bibloškog pisma koje je posudilo veliki broj znakova od hijeratskog pisma u Starom kraljevstvu. Također se zna da su stari Hebreji koristili hijeratske brojeve.

## Napomene

## Vanjske veze

* Ancient Egyptian scripts - Hieratic
* The Hieratic Script Arhivirano 2013-10-13 na Wayback Machine-u
# Demotsko pismo

**Demotsko pismo** (od stgrč. δημοτικός [*dēmotikós*] — "narodni") je staroegipatsko pismo koje se razvilo od sjevernih oblika hijeratskog pisma korištenog u Delti Nila. Izraz je prvi koristio grčki historičar Herodot kako bi to pismo razlikovao od hijeratskog i hijeroglifa.

Demotsko pismo su sami Egipćani nazivali *sš n šˁ.t* "pisanje dokumenata", a koje je Klement iz Aleksandrije nazvao ἐπιστολογραφική — "pisanje pisama".

Demotsko pismo se dijeli na tri perioda:

* rano demotsko pismo (cca. 650 - 400. pne.), koje se razvilo u Donjem Egiptu te pod faraonom Amasisom zamijenilo hijeratski i hijeroglife kao službeno pismo;
* srednje (ptolomejsko) demotsko pismo (cca. 400 - 30. pne.) kada se počelo koristiti u vjerske svrhe;
* kasno (rimsko) demotsko pismo (30. pne. - 452) kada se polako povlači iz javne upotrebe.

## Veze

* Transliteracija drevnog egipatskog pisma

## Vanjske veze

* Demotic and Abnormal Hieratic Texts
* Chicago Demotic Dictionary
* The American Society of Papyrologists
* Directory of Institutions and Scholars Involved in Demotic Studies Arhivirano 2007-02-05 na Wayback Machine-u
# Ptolemejsko Kraljevstvo

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Πτολεμαϊκὴ βασιλεία Ptolemejsko Kraljevstvo** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ?  | **305. pne–30. pne** |  ? |

 |
| Položaj Ptolemejskog KraljevstvaPtolemejsko Kraljevstvo, označeno plavim. |
| **Glavni grad** | Aleksandrija
 |
| **Jezik/ci** | grčki, egipatski
 |
| **Religija** | Drevna grčka religija, drevna egipatska religija
 |
| **Vlast** | Monarhija
 |
| **President** | Ptolemej I Soter
 |
| **Historija** |  |
|  - Uspostava
 |  |
|  - Prestanak
 |  |

 |

**Ptolemejsko Kraljevstvo** (grčki: Πτολεμαϊκὴ βασιλεία) je helenistička država koja se obuhvaćala teritoriju današnjeg Egipta, a na vrhuncu moći i Levant, dijelove današnje Libije, Male Azije, Arabije i Grčke. Ime je dobila po Ptolemeju, makedonskom generalu u vojsci Aleksandra Velikog koji je imenovan guvernerom Egipta nedugo nakon Aleksandrove smrti. Koristeći ratove dijadoha, Ptolemej je stekao de facto nezavisnost i proširio teritorije pod svojom vlašću prije nego što se godine 305. pne. proglasio kraljem, odnosno nasljednikom drevnih egipatskih faraona. Ptolemej i njegovi nasljednici iz dinastije Ptolemejida su Egipat učinili politički najstabilnijom i jednom od najbogatijih helenističkih država, a glavni grad Aleksandrija je postala najveći grad antičkog svijeta i glavno središte antičke, odnosno zapadne kulture. Kasniji vladari su, zbog uvođenja staroegipatskih tradicija ženidbe s vlastitim sestrama, postali sve slabiji i slabiji dok posljednja kraljica Kleopatra VII svojim samoubistvom 30. pne. nije omogućila Rimljanima da preuzmu vlast i Egipat učine vlastitom provincijom.

## Povezano

* Ptolemejidi
* Historija Egipta

## Reference

## Vanjske veze

* Map of Ptolemaic Egypt Arhivirano 2012-03-24 na Wayback Machine-u