Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Leopard mačka

| Leopard mačka
 |
| --- |
|  |
| Leopard mačka
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Prionailurus*  |
| Vrsta:
 | Prionailurus bengalensis  |
|  |
| Rasporostranjenost leopard mačke
 |

**Leopard mačka** (lat. *Prionailurus bengalensis*) je divlja mala mačka južne i istočne Azije.

Nije ugrožena, jer je široko rasprostranjena, ali prijete joj lov i gubitak staništa u nekim dijelovima njenog rasprostiranja. Postoji dvanaest podvrsti leopard mačke, koje se razlikuju po izgledu. Ime „leopard mačka“ dolazi od krzna sličnog leopardu, ali nije u bliskom srodstvu s leopardom.

## Opis

Leopard mačka je veličine domaće mačke, ali vitkija s dužim nogama. Na maloj glavi ima dvije istaknute tamne pruge. Kratka i uska njuška je bijela. Krzno tijela i udova ima crne točke različitih veličina i boja. Rep je oko pola duljine tijela i poprskan s nekoliko nejasnih prstenova u blizini crnog vrha. Krzno je žućkasto-smeđe boje kod južnih populacija leopard mačke, a blijedo srebrno-sive kod sjevernih populacija.

U tropima, leopard mačke teže 0,5-3,8 kg, imaju duljinu tijela 38–66 cm s 17–31 cm dugim repom. U sjevernoj Kini i Sibiru, teže do 7 kg, a dužina tijela je do 75 cm. Općenito, dobivaju na težini prije zime, a mršave do proljeća. Ramena visina je oko 41 cm.

## Rasprostiranje

Leopard mačke su najviše rasprostranjene azijske male mačke. Njihov raspon se proteže od Amurske oblasti u ruskom Dalekoistočnom saveznnom okrugu preko Korejskog poluotoka, Kine, Indokine, indijskog potkontinenta, na zapadu do sjevernog Pakistana, a na jugu do Filipina i Sundskih otoka u Indoneziji.

Najradije žive u šumskim staništima, ali i na poljoprivrednim površinama. Žive u tropskim prašumama, u suptropskim listopadnim i crnogoričnim šumama u podnožju Himalaje na visinama iznad 1000 m.

Leopard mačke su mesojedi. Hrane se: raznim malim sisavcima, gušterima, vodozemcima, pticama i kukcima. Najviše se hrane miševima i štakorima. Za razliku od drugih mačaka, ne igraju se s plijenom. Jedan od razloga je što se više hrane pticama, nego druge mačke pa se ne igraju s pticama, koje ulove, kako im ne bi odletjele.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Leopard mačka** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Leopard mačka** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Leopard mačka** |
# Mačka ribič

| Mačka ribič
 |
| --- |
|  |
| Mačka ribič
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Prionailurus*  |
| Vrsta:
 | Prionailurus viverrinus  |

**Mačka ribič** (lat. *Prionailurus viverrinus*) je životinja iz porodice mačaka, čije se stanište proteže kroz: Indokinu, Indiju, Pakistan, Šri Lanku, Sumatru i Javu.

Krzno je maslinovo-sive boje s crnim točkama, raspoređenim u uzdužne pruge. Nos ove vrste je karakteristično spljošten. Veličina se razlikuje, ovisno o staništu: u Indiji, dužina je oko 80 cm, a težina oko 11,7 kg, dok je u Indoneziji, dužina oko 65 cm, a težina od oko 6 kg. Zdepaste su građe sa srednje-kratkim nogama i kratkim mišićavim repom, koji je dužine jedne do dvije polovine dužine ostatka tijela.

Kao i njen najbliži srodnik leopard mačka, mačka ribič živi pored rijeka, malih potoka i močvara sa šumom mangrova, a pošto često i vješto pliva, prilagođena je ovom staništu.

Glavna hrana ove mačke su ribe od kojih lovi oko 10 različitih vrsta. Također, lovi i druge vodene životinje, kao što su žabe ili riječni rakovi, ali i kopnene životinje, poput glodavaca i ptica. Kao i drugim sisavcima koji žive u poluvodenim sredinama, posebno građene šape joj omogućuju bolje kretanje u blatnjavom okruženju i vodi.
# Afrička zlatna mačka

| Afrička zlatna mačka
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | Caracal  |
| Vrsta:
 | C. aurata  |
| Dvojni naziv
 |
| Caracal aurata Temmincke, 1827. |
|  |
| Rasprostranjenost afričke zlatne mačke
 |
| Sinonimi
 |
| *Felis aurata* Temminck, 1827
*Profelis aurata* (Temminck, 1827 ) |

**Afrička zlatna mačka** (lat. Caracal aurata; sinonim: *Profelis aurata*) – vrsta mačke srednje veličine, koja živi u prašumama u ekvatorijalnoj Africi. U prošlosti je bila svrstana u rod *Felis*, pa u rod *Caracal*, a sada u poseban rod *Profelis*.

Kože afričke zlatne mačke
Ima težinu od 11 do 14 kg. Dužina tijela je od 60 do 102 cm, uz dodatak 16–46 cm dužine repa. Visina je od 38 do 51 cm.

Afrička zlatna mačka je oko dva puta veća od domaće mačke. To je snažna mačka, dugih nogu. Javlja se u dvije osnovne boje: sivoj i zlatnoj. Trbuh, vrat, brada i obrazi su uvijek svjetliji od ostatka tijela. Mogu biti i bijele boje. Rep je tamniji i završava crnim vrhom. Oko 4% populacije je potpuno crno. U zapadnoj Africi, mogu imati mrlje na cijelom tijelu ili samo na leđima, nogama i vratu.

Afrička zlatna mačka živi u prašumama ekvatorijalne Afrike: u Senegalu, Nigeriji, Nigeru, Kongu, Demokratskoj Republici Kongu i Ruandi, a najjužnije živi u Angoli. Šteti joj negativno djelovanje čovjeka, npr. smanjivanjem površina prašuma.

Afrička zlatna mačka živi pojedinačno, aktivna je noću, u zoru ili sumrak. Tijekom dana odmara se na drveću. U zatočeništvu, trudnoća traje 75-78 dana, okoti jednog ili dva mačića, koji rastu brzo i već su odbijeni od sise sa 6 tjedana starosti. Spolno su zreli s oko 18 mjeseci. Žive do 15 godina.

Aktivni su lovci. Lako se mogu popeti. Love glodavce i ptice, također mogu uhvatiti male antilopu, ponekad love male majmune. Prema nekim izvješćima, čak napadaju stoku i perad.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Afrička zlatna mačka** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Afrička zlatna mačka** |
|  | U Wikimedijinu spremniku nalazi se još materijala o temi: Profelis |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Afrička zlatna mačka** |
# Jaguarundi

| Jaguarundi
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | *Animalia*  |
| Koljeno:
 | *Chordata*  |
| Razred:
 | *Mammalia*  |
| Red:
 | *Carnivora*  |
| Porodica:
 | *Felidae*  |
| Potporodica:
 | *Felinae*  |
| Rod:
 | *Puma*  |
| Vrsta:
 | P. yagouaroundi  |
| Dvojni naziv
 |
| Puma yagouaroundi Geoffroy Saint-Hilaire, 1803. |
|  |

**Jaguarundi** (lat. *Puma yagouaroundi*) vrsta je male mačke, koja živi u Sjevernoj i Južnoj Americi.

## Obilježja

Jaguarundi ima kratke udove i dugi rep. Dužina tijela je 65 cm, a osim toga, otprilike 45 cm dug je rep. Što se tiče dlaka ima dvije inačice. Prva inačica je siva, a druga smeđe-crvenkasta. Ranije su se ove dvije inačice računale kao dvije različite vrste, a samo siva inačica zvala se jaguarundi. Obje inačice pojavljuju se u istom omjeru i međusobno su u kontaktu.

## Rasprostranjenost

Jaguaraundi se nalaze u tropskim i suptropskim dijelovima Sjeverne i Južne Amerike, od Teksasa preko Srednje Amerike do Urugvaja i Bolivije. Žive u različitim staništima, ali uglavnom u šumama i na rubovima šuma. Rijetko se viđaju na čistinama i usred prašume.

## Način života

Ove mačke su noćne životinje i love: glodavce, zečeve, ptice i gmazove. Pomoću svog vitkog tijela, mogu se kretati i kroz gustu vegetaciju. Dobri se snalaze u penjanju te plivanju.

Skotnost traje oko 65 dana, a zatim ženka rađa dva ili tri mladunca. Obično se pare dva puta godišnje.

## Sistematika

Prethodno je vrsta uvrštena u zaseban rod *Herpailurus*. Genetske studije pokazale su, da je jaguarundi usko povezan s pumom i zato su danas klasificirani u jedan rod puma. Zajedno, su usko povezani i s gepardom.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Jaguarundi** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Jaguarundi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Jaguarundi** |
# 454.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  420-e  430-e  440-e  – 450-e –  460-e  470-e  480-e  |
| Godine:
 | 451 452 453 – **454** – 455 456 457
 |

Godina **454.** (**CDLIV**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Aecija i Studija** (ili, rjeđe, **godina 1207. *Ab urbe condita). Oznaka 454. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Bitka kod Nedaoa u kojoj pobunjeni Gepidi tuku Hune.
* U današnjoj Irskoj osnovan samostan koji će služiti kao prvo sjedište Biskupije Clogher.
* 21.9. – U Ravenni za vrijeme dvorske audijencije zapadnorimski car Valentinijan III ubija vojskovođu Aecija.

## Rođenja

* Teodorik Veliki, kralj Ostrogota
* Car Xianwen od Sjevernog Weija

## Smrti

* 17.9. – Sveti Dioskor Veliki, bivši patrijarh Aleksandrije i koptski svetac
* 21.9. – Aecije (atentat)

## Reference

## Vanjske veze

*
*  Arhivirano 2013-04-24 na Wayback Machine-u
*
# Edward Gibbon

Edward Gibbon (1773)
**Edward Gibbon** (fonol. *Eduard Gibon*; Putney kod Londona, 27.4. 1737 - London, 16.1. 1794) je britanski historičar i pisac.

Edward Gibbon je bio naklonjen umjetničkom doživljavanju historije. Bio je sjajan stilist i veoma je utjecao na razvoj bizantologije. Njegovo znamenito djelo je *Opadanje i propast Rimskog carstva*, objavljeno u 6 svezaka u periodu 1776-1788. U njemu predlaže da je kršćanstvo bilo osnovni uzrok propasti Rimskog carstva. Zbog toga je bio kritikovan. E. Gibbon je često putovao. Inspiraciju za svoje djelo dobio je nakon posjete Rimu 1764. Njegova knjiga još uvijek predstavlja remek-djelo historiografije.
# 432.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  400-e  410-e  420-e  – 430-e –  440-e  450-e  460-e  |
| Godine:
 | 429 430 431 – **432** – 433 434 435
 |

Santa Sabina u Rimu, unutrašnjost

Godina **432.** (**CDXXXII**) bila je prijestupna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Aecija i Valerija** (ili, rjeđe, **godina 1185. *Ab urbe condita). Oznaka 432. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Bitka kod Ravenne u kojoj su se sukobila dva zapadnorimska generala Flavije Aecije i *comes* (grof) Bonifacije.
* Kralj Rua ujedinjuje hunska plemena.
* 31.7. – Siksto III nasljeđuje Celestina I kao 44. papa.
* Dovršena crkva Santa Sabina u Rimu.
* Sveti Patrik postaje biskup.
* Započinje izrada mozaika *Razdvajanje Lota i Abrahama* u crkvi Santa Maria Maggiore u Rimu.

## Rođenja

## Smrti

* 6.4. – Papa Celestin I
* Sveti Ninijan, misionar u Škotskoj
* Grof Bonifacije, rimski vojskovođa i guverner dijeceze Afrika, poznat kao "posljednji Rimljanin"
* Anicia Faltonia Proba, rimska plemkinja
* Helian Ding, posljednji vladar države Xia
* Wang Hong, kineski državnik u službi dinastije Liu Song

## Reference
# 440.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  410-e  420-e  430-e  – 440-e –  450-e  460-e  470-e  |
| Godine:
 | 437 438 439 – **440** – 441 442 443
 |

Godina **440.** (**CDXL**) bila je prijestupna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Teodozija i Festa** (ili, rjeđe, **godina 1193. *Ab urbe condita). Oznaka 440. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

Papa Lav I Veliki
## Događaji

* Sjeverna Kina ujedinjena pod dinastijom Sjeverni Wei (ili 439).
* Gajzerih, kralj Vandala, preotima Siciliju.
* 29.9. – Lav I nasljeđuje Siksta III kao 45. papa.
* Napravljeno Razdvajanje Lota i Abrahama u arkadi crkve Santa Maria Maggiore u Rimu.
* Heptaliti se doseljavaju južno od Altajskih planina u područja Transoksijane, Baktrije, Horasana i istočne Perzije.

## Rođenja

* Bodhidharma, polu-legendarni budistički redovnik
* Gaudentius (sin Aecija)
* Tonantius Ferreolus (senator)
* Vahtang I od Iberije
* Car Wencheng od Sjevernog Weija
* Car Wu od Južnog Qija

## Smrti

* 17.2. – Sveti Mesrob, armenski redovnik i tvorac armenskog pisma
* 18.8. – Papa Siksto III
* Paulin, istočnorimski *magister officiorum* (pogubljenje)
* Carica Yuan Qigui

## Reference
# 443.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  410-e  420-e  430-e  – 440-e –  450-e  460-e  470-e  |
| Godine:
 | 440 441 442 – **443** – 444 445 446
 |

Godina **443.** (**CDXLIII**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Maksima i Paterija** (ili, rjeđe, **godina 1196. *Ab urbe condita). Oznaka 443. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

Burgundsko kraljevstvo 443. (tamnozeleno)
## Događaji

* Burgundi stvaraju svoje novo kraljevstvo na obalama rijeke Rhone.
* Huni pod Atilom uništavaju grad Naisus.

## Rođenja

## Smrti

## Reference

## Vanjske veze

*
*  Arhivirano 2013-04-24 na Wayback Machine-u
*
# 445.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  410-e  420-e  430-e  – 440-e –  450-e  460-e  470-e  |
| Godine:
 | 442 443 444 – **445** – 446 447 448
 |

Bleda i Atila, suvremena ilustracija

Godina **445.** (**CDXLV**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Valentinijana i Noma** (ili, rjeđe, **godina 1198. *Ab urbe condita). Oznaka 445. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.
445. godina bila je u 5. veku.

## Događaji

* Petronije Maksim dobija titulu rimskog patricija.
* Kralj Atila preuzima svu vlast nad Hunima nakon smrti svog brata Blede.
* Domno II, patrijarh Antiohije, saziva sinod sirijskih episkopa kako bi potvrdio smjenu Atanazija od Pere.
* Zapadnorimski car Valentinijan III izdaje ukaz protiv manihejaca.
* U današnjoj Irskoj osnovana Biskupija Armagh.

## Rođenja

## Smrti

* Bleda, kralj Huna
* Fan Ye (autor historijske knjige *Hou Hanshu*)

## Reference

## Vanjske veze

*
*  Arhivirano 2013-04-24 na Wayback Machine-u
*
# 447.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  410-e  420-e  430-e  – 440-e –  450-e  460-e  470-e  |
| Godine:
 | 444 445 446 – **447** – 448 449 450
 |

Godina **447.** (**CDXLVII**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Kalepija i Ardabura** (ili, rjeđe, **godina 1200. *Ab urbe condita). Oznaka 447. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Flavijan postaje arhiepiskop Konstantinopola (ili 446).
* Bitka na Utu: Huni pod Atilom su poraženi istočnorimsku vojsku, ali nakon toga počinju pustošiti Balkan prodrijevši na jug sve do Termopila. Za vrijeme njihovog pustošenja je uništena Serdica (današnja Sofija).
* Serija potresa uništava najveći dio bedema Konstantinopola, ali su oni obnovljeni za samo šezdeset dana.
* Meroveh po predaji postaje kralj Franaka.
* Nakon što britski kralj Vortigern daje Thanet u Kentu kao nagradu Hengistu, vođi saksonskih najamnika, u Britaniji nastaje prvo englesko kraljevstvo.
* Sinod u Toledu koji uvodi frazu filioque u nikejsko vjerovanje.
* Prva godina koji spominju *Annales Cambriæ*.

## Rođenja

## Smrti

* 27.11. – Biskup Sekundin od Irske, kasnije poznat kao sv. Seachnaill
* Juqu Mujian, posljednji vladar države Sjeverni Liang

## Reference

## Vanjske veze

*
*  Arhivirano 2013-04-24 na Wayback Machine-u
*
# 450.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  420-e  430-e  440-e  – 450-e –  460-e  470-e  480-e  |
| Godine:
 | 447 448 449 – **450** – 451 452 453
 |

Evropa 450.

Godina **450.** (**CDL**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Valentinijana i Avijena** (ili, rjeđe, **godina 1203. *Ab urbe condita). Oznaka 450. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* 25.8. – Markijan okrunjen za istočnorimskog cara.
* Angli, Saksonci i Juti se započinju naseljavati na obalama Britanije i stvaraju prve anglosaksonske države (tradicionalni datum).
* Početak nadogradnje Neonove krstionice u Ravenni (približni datum).

## Rođenja

* Trazamund, kralj Vandala
* Zu Geng, kineski matematičar

## Smrti

* 28.7. – Teodozije II, istočnorimski car (pad s konja prilikom lova)
* 27.11. – Galla Placidia
* 2.12. – Petar Hrizolog, nadbiskup Ravenne
* Cui Hao, kineski političar
* Kalidasa, indijski pisac, tvorac "Šakuntale"
* Sokrat Sholastik, crkveni historičar

## Reference
# Nišava

**Nišava – Нишава**
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| Izvor
 | Србија
 |
| Ušće
 | Južna Morava
 |
| Dužina
 | 151km
 |
| Prosečan protok
 | 36 m³/s)
 |
| Površina sliva
 | 2,713 km²
 |
| Države sliva
 | Srbija
 |

**Nišava** (ćirilica na srpskom jeziku: **Нишава**) je reka koja protiče kroz Srbiju. Sa dužinom od 151km najduža je pritoka Južne Morave.

## Srbija

Nišava настаје u blizini sela Sukovo, desetak kilometara od Srpsko-Bugarske granice. Nastaje spajanjem reke Jerme koja izvire u Srbiji i reke Ginske koja izvire u Bugarskoj.

Tekući 151 km uglavnom prema zapadu, Nišava prolazi kroz Pirot, Belu Palanku, Nišku Banju i kroz Niš. Oko 10 km posle Niša uliva se u Južnu Moravu.

## Karakteristike i značaj

Nišava pripada crnomorskom slivu i njen sliv pokriva teritoriju od 2,713km²

Nišava nije plovna reka.

Nišava ima puno malih pritoka, kao što su Temska sa desne, Koritnička reka, Crvena reka i Kutinska reka sa leve strane.

## Sićevačka klisura

Najpoznatija geološka formacija koju stvara Nišava je Sićevačka klisura, između Bele Palanke i Niške Banje. Klisura je dobila ime po selu Sićevu.

Nišava ima veliku snagu u Sićevačkoj klisuri, koja je iskorišćena na dve tačke ('Sićevo' i 'Ostrovica') za navodnjavanje, ribolov i produkciju struje.

Klisura je 17 km dugačka i 35-400 m duboka. U nekim delovima pravi kanjonske strukture, kao što je Gradiški kanjon.

## Literatura

* *Mala Prosvetina Enciklopedija*, Treće izdanje (1985); Prosveta; ISBN 86-07-00001-2
* Jovan Đ. Marković (1990): *Enciklopedijski geografski leksikon Jugoslavije*; Svjetlost-Sarajevo; ISBN 86-01-02651-6
# Worms

*Za ostale upotrebe, pogledajte Worms (razvrstavanje).*

| Worms
 |
| --- |
|  |
| Grb
 | Položaj na karti
 |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| **Savezna država** |  Porajnje i Falačka
 |
| **Stanovništvo** | 82.290  (31. prosinca 2007.) |
| **Gustoća stanovništva** | 757/km²
 |
| **Površina** | 108,73 km²
 |
| **Nadmorska visina** | 86–167 m
 |
| **Koordinate** | 49°38′N, 08°22′E |
| **Poštanski broj** | 67501–67551
 |
| **Pozivni broj** | 06241, 06242, 06246, 06247
 |
| **Registarska oznaka** | WO
 |
| **Gradonačelnik** | Michael Kissel (SPD)
 |
| **Službena stranica** | worms.de
 |
| Karta
 |
| Worms Položaj grada na karti Njemačke
 |

**Worms** je grad u Njemačkoj, u saveznoj pokrajini Porajnju i Falačkoj. Leži na obalama rijeke Rajne. Krajem 2007. u gradu je živjelo 82.290 stanovnika.

Grad su osnovali Kelti i jedan je od najstarijih gradova u Nemačkoj. Oni su ga zvali *Borbetomagus*.

Vorms je čuven po tome što se često pominje u Pesmi o Nibelunzima i po svojoj katedrali. Katedrala je od 1981. na UNESKO listi Svetske baštine.

## Galerija

* Katedrala u Wormsu
* Vodeni toranj
* Muzej Nibelunga
* Most Nibelunga
* Crkva Sv. Martina
* Židovsko groblje

## Reference

## Literatura

* Berger, Dieter (1999). *Geographische Namen in Deutschland*. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
* Fulbrook, Mary (1991). *A Concise History of Germany*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
* Gareth, Shaw (2011). *Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography)* (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
* Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). *Germany (Modern World Nations)* (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
* Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). *Demographic Change in Germany* (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
* Berghahn, V. R. (2004). *Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century* (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
* Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). *Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte* (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
* Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). *Grosser Atlas zur Weltgeschichte*. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Portal NemačkaDeo Vikipedije posvećen temama vezanim za **Nemačku.** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Worms** |

* Službena stranica (`de`) (`en`)
* Povijest grada Arhivirano 2010-03-24 na Wayback Machine-u (`de`)
* Vodič i fotografije Arhivirano 2006-04-10 na Wayback Machine-u (`de`)