Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Leopardus

| *Leopardus* |
| --- |
|  |
| {{{slika\_opis}}}
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | Leopardus Gray, 1842. |
|  |

Leopardus je rod sastavljen od pjegavih malih mačaka, koje su većinom nastanjene u Srednjoj i Južnoj Americi. Vrlo malo ih je nastanjeno na jugu SAD-a. Najveća vrsta roda *Leopardus* je ocelot; većina drugih mačaka su otprilike veličine domaće mačke, a kodkod (*L. guigna*) je najmanja mačka u obje Amerike.

## Vrste

* *Leopardus braccatus* (Cope, 1889.) – pantanalska mačka
* *Leopardus colocolo* (Molina, 1782.) – kolokolo
* *Leopardus geoffroyi* (d'Orbigny & Gervais, 1844.) – Geoffrijeva mačka
* *Leopardus guigna* (Molina, 1782.) – kodkod
* *Leopardus jacobitus* (Cornalia, 1865.) – andska planinska mačka
* *Leopardus pajeros* (Desmarest, 1816.) – pampaska mačka
* *Leopardus pardalis* (Linnaeus, 1758.) – ocelot
* *Leopardus tigrinus* (Schreber, 1775.) – oncilla
* *Leopardus wiedii* (Schinz, 1821.) – margaj

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: Leopardus |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu Leopardus |
# Pampaska mačka

| Pampaska mačka
 |
| --- |
|  |
| Pampaška mačka
 |
| Status zaštite
 |
| nije još određen |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | Leopardus  |
| Vrsta:
 | L. pajeros  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus pajeros Desmarest 1816. |
|  |
| Rasprostranjenost pampaške mačke
 |

**Pampaska mačka** (lat. *Leopardus pajeros*) je mala prugasta mačka.

Živi u pampasima i na području zapadne i središnje Južne Amerike, od juga Kolumbije, Ekvadora i Čilea preko Anda do juga [[Argentina|Argentine.

Pampaska mačka je malena, samo 55 do 70 centimetara dužine i 3 do 7 kilograma težine. Boja krzna varira od sive do žute i tamno smeđe. U prosjeku ima dva mladunčeta po leglu i živi 9-16 godina..

Malo se zna o lovu i reproduktivnom ponašanju pampaške mačke, ali smatra se, da je noćni lovac, a glavni plijen su joj ptice i mali sisavci..

Nekada je imala podvrste: kolokolo mačka i pantanalska mačka, a sada su to samostalne vrste, a ne više podvrste pampaske mačke.

## Reference
# Pantanalska mačka

| Pantanalska mačka
 |
| --- |
| Status zaštite
 |
| nije još određen |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | Leopardus  |
| Vrsta:
 | L. braccatus  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus braccatus Cope 1889. |
|  |
| Rasprostranjenost pantanalske mačke
 |

**Pantanalska mačka** (lat. *Leopardus braccatus*) je mala mačka iz roda *Leopardus*. Živi u Južnoj Americi. Prije se smatrala podvrstom kolokolo mačke (*Leopardus colocolo*), ali je proglašena samostalnom vrstom 1994. godine.

Ova vrsta ima dužinu tijela (glava i tijelo) od 52 do 56 cm i rep dužine 23 do 33 cm. Nešto je manja od pampaške mačke. Razlikuje se također u izgledu lubanje i strukturi zubi. Težina je oko 3 kg.

Prema boji dlake dijeli se u tip 3A i 3B. Tip 3A, ima ujednačenu smeđu boju dlake. Uz gornji rub kralježnice protežu se malo tamnije pruge. Rep nema nikakve prstene. Stopala su crna. Tip 3B je općenito svjetlije i više žućkasto smeđe boje.

Uglavnom je aktivna noću. Njihova prehrana sastoji se od malih ptica i sisavaca, kao što su zamorci.

Nakon trudnoće, koja traje 80 do 85 dana, ženka rađa od jednog do tri mladunčeta. Divlje jedinke mogu živjeti devet godina, a životinje u zarobljeništvu do 16,5 godina starosti.

## Reference
# Kolokolo

| Kolokolo
 |
| --- |
|  |
| Kolokolo
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Leopardus*  |
| Vrsta:
 | L. colocolo  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus colocolo (Molina 1782.) |
|  |
| Rasprostranjenost kolokolo mačke
 |

**Kolokolo** (lat. *Leopardus colocolo*) je divlja mala mačka iz Južne Amerike.

Kolokolo obitava u zapadnoj Južnoj Americi, na području od Ekvadora i Čilea, preko Anda u Argentini i nekoliko susjednih zemalja. Malo je poznato o načinu lova i reprodukciji kolokolo mačke, ali vjeruje se, da lovi noću i hrani se najviše malim sisavcima i pticama.

Kolokolo je malena, samo 55 do 70 cm, a teži prosječno 3-7 kg. Boja krzna varira od sive i žute do tamnosmeđe te je prekriveno tamnosmeđim prugama. Obično okoti dva mačića po leglu. Može živjeti između 9 i 16 godina.

U prošlosti su se pampaska mačka i pantanalska mačka smatrale podvrstama kolokolo mačke, ali sada su zasebne vrste.

## Reference
# Geoffroyeva mačka

| Geoffroyeva mačka
 |
| --- |
|  |
| Mladunče Geoffroyeve mačke
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Leopardus*  |
| Vrsta:
 | L. geoffroyi  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus geoffroyi (d'Orbigny & Gervais 1844.) |
|  |
| Rasprostranjenost Geoffroyeve mačke
 |

**Geoffroyeva mačka** (čita se: Žofrojeva) (lat. *Leopardus geoffroyi*) je divlja mala mačka s juga Južne Amerike.

Dobila je ime po francuskom prirodoslovcu, koji se zvao Étienne Geoffroy Saint-Hilaire (1772. - 1844).

Geoffroyeva mačka ima žuto-smeđe do srebrno-sivo krzno. Njena dlaka ima po sebi mnogo nepravilnih raspršenih crnih mrlja i pruga. Lice je nepravilno prugasto. Duga je između 42 i 70 centimetara i teška 2-6 kilograma. Rep je 24-36 cm dug.

Geoffroyeva mačka lovi uglavnom noću te se hrani malim glodavcima, pticama i gušterima. Dobar je penjač i teži tome, da plijen potjera na ​stabla. Ne boji se vode i lovi životinje poput riba i žaba.

Odmara na granama stabala. Uglavnom živi usamljeno. Ženka okoti jednog do četiri mladunčeta, obično jedno ili dva.

Obitava u Boliviji, južnom Brazilu, Argentini, Urugvaju i Paragvaju. Dolazi u nekoliko tipova staništa, ali preferira različita područja u planinskim predjelima, poput šikara i otvorenih šuma. Izbjegava otvorene travnjake i guste bjelogorične šume. Može se naći i na visini od 3 300 metara.

Između 1960.-ih i 1980.-ih lovila se zbog dragocjenoga krzna.

Geoffroyeva mačka
# Oncila

| Oncila
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | Leopardus  |
| Vrsta:
 | L. tigrinus  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus tigrinus Schreber 1775. |
|  |
| Rasprostranjenost oncile
 |

**Oncila** (lat. *Leopardus tigrinus*) je sisavac iz reda zvijeri i porodice *Felidae*.

Oncila je mala mačka, koja živi u prašumama Južne i Srednje Amerike (samo u Panami). Srodna je ocelotu i margeju. Noćna je životinja. Hrani se glodavcima i pticama.

Naraste 38 do 59 cm, plus 20 do 42 cm dug rep. Iako je to nešto više od prosječne domaće mačke, oncila je općenito lakša, teži 1,5 - 3 kg.

Krzno je gusto i mekano, u rasponu od svijetlo smeđe do tamno oker boje, s brojnim tamnim rozetama preko leđa i bokova. Donje krzno je blijedo s tamnim pjegama, dok je krzno repa s kolutovima.

Ova vrsta se smatra ranjivom glede ugroženosti vrste od izumiranja.

Područje rasprostiranja ove vrste obuhvaća veći broj država u Južnoj Americi kao što su: Argentina, Bolivija, Brazil, Venezuela, Gvajana, Kolumbija, Panama (Srednja Amerika), Paragvaj, Peru, Kostarika, Ekvador, Surinam i Francuska Gvajana.

Staništa vrste su: prašume, planine i travnjaci. Oncila je prisutna na području rijeke Amazone.

Broj mladunaca, koje ženka donosi na svijet je obično 1-4, prosječno 1,12.

Podvrsta je *Leopardus tigrinus ssp. oncilla*.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Oncila** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Oncila** |
# Kodkod

| Kodkod
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | Leopardus  |
| Vrsta:
 | L. guigna  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus guigna Molina 1782. |
|  |
| Rasprostranjenost kodkoda
 |

**Kodkod** (lat. *Leopardus guigna*), poznat i kao guiña, najmanja je mačka obje Amerike. Jedna je od ugroženih vrsta mačaka.

## Rasprostranjenost i stanište

Kodkod živi u kišnim šumama umjerenih područja na prostoru južnih Anda, pretežno na teritoriju Argentine i Čilea. Ponekad je prisiljen živjeti u degradiranim šumama i makiji, zbog gubitka prirodnog staništa.

### Podvrste

Postoje dvije podvrste kodkoda:

* *Leopardus guigna guigna* - rasprostranjen u južnom Čileu i Argentini
* *Leopardus guigna tigrillo* - u središnjem Čileu

## Izgled

Odrasla jedinka kodkoda duga je 37-51 cm s repom duljine oko 20 cm. Može težiti 2-2.5 kilograma. Visina odrasle jedinke iznosi oko 25 cm.
Izgledom sliči Geoffroyevoj mački, ali ima deblji rep i manju glavu. Kodkodovo krzno je žuto-smeđe boje s crnim točkama te crnim prstenovima na repu. I kod ove vrste mačaka prisutna je pojava melanizma.

## Način života

Kodkod je pretežno noćna životinja, ali zna biti aktivan i danju. Mesožder je, hrani se pticama, gmazovima, glodavcima i manjim domaćim životinjama. Teritorijalna je vrsta. Mužjački teritoriji su površine 1-2.5 km², dok su teritoriji ženki manji tj. od 0.5 do 0.7 km². Trudnoća traje 72-78 dana, kada se koti jedan do tri mačića. Životni vijek kodkoda je otprilike 11 godina.

## Ugroženost

Prema IUCN-u, kodkod je klasificiran kao *osjetljiva vrsta* s manje od 10 000 jedinki u divljini. Smatra se da se u posljednjih 30 godina dogodio pad brojnosti populacije od čak 30%, a trend pada brojnosti se nastavlja i danas. Uzroci tomu su gubitak prirodnog staništa (sječa šuma) i ubijanje od strane seljaka koji ovu vrstu smatraju štetočinom zbog napada na domaće životinje.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Kodkod** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Kodkod** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Kodkod** |
# Margaj

| Margaj
 |
| --- |
|  |
| *Leopardus wiedii* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Leopardus*  |
| Vrsta:
 | L. wiedii  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus wiedii (Schinz, 1821.) |
|  |
| Rasprostranjenost margaja
 |

**Margaj** (lat. *Leopardus wiedii*) je mala mačka iz reda zvijeri.

Areal vrste obuhvaća veći broj država u Južnoj i Srednjoj Americi. Vrsta je prisutna u Argentini, Belizeu, Boliviji, Brazilu, Venezueli, Gvajani, Gvatemali, Kolumbiji, Meksiku, Nikaragvi, Kostarici, Ekvadoru, Panami, Paragvaju, Peruu, Salvadoru, Surinamu, Urugvaju, Francuskoj Gvajani i Hondurasu. Staništa vrste su šume i riječni ekosustavi. Prisutna je na području rijeke Amazone u Južnoj Americi.

Ima dužinu tijela od 50-72 cm, rep je dugačak 35-49 cm, a teži 3-9 kg.

Margaj je privlačna izgleda, bliski rođak ocelota, ali je manji. Dlaka je kratka, glatka i smeđa, bijela na dnu tijela, prsima i vratu. Tamne mrlje slične su kao i kod ocelota i protežu se duž leđa i sa strane. Rep je prugast.

Plijen margaja uglavnom su: štakori, miševi, vjeverice, oposumi, male ptice i beskičmenjaci. Povremeno se hrane plodovima.

Margaj provodi većinu svog života na stablima, gdje lovi, obično u sumrak. Živi skrovito, lako se skriva, često koristi mimikriju. Vrlo je spretan u penjaju zahvaljujući iznimno fleksibilnim stražnjim nogama. Tijekom silaska s drveća pomaže mu dugi rep. Zbog privlačna izgleda, ljudi su pokušali pripitomiti margaja s malo uspjeha, jer ne voli biti zatvoren u kući.

Trudnoća traje 76 - 85 dana, okoti jednog mladog, rijetko dva.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Margaj** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Margaj** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Margaj** |
# Kanadski ris

| Kanadski ris
 |
| --- |
|  |
| *Lynx canadensis* |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Lynx*  |
| Vrsta:
 | L. canadensis  |
| Dvojni naziv
 |
| Lynx canadensis Kerr, 1792. |
|  |

**Kanadski ris** (lat. *Lynx canadensis*) je vrsta iz porodice mačaka (*Felidae*), pobliže, svrstava se u rod risova (*Lynx*).

## Osobine

Dužina tijela ove vrste risova je između 75 i 105 cm, a težina mu se kreće između 8 i 13,5 kilograma. Visina u ramenima mu je oko 60 cm.

## Rasprostranjenost

Kanadski ris živi u Kanadi, južnom dijelu Aljaske, sjeverim dijelovima Oregona, Idahoa i na području Rocky Mountainsa (Wyoming, sjeverni Colorado).

## Lov

Risovi su po svojoj prirodi samotnjaci koji love samo noću. Izvstan vid i njuh im pomažu pronaći lovinu i slijediti ju. Risovi nisu vrlo brzi trkači, no zato su izdržljivi. Ponekad mogu slijediti svoj odabrani plijen i duže od kilometra. Osim toga, vrlo dobro plivaju a i dobri su penjači.

## Ishrana

Kanadski ris se hrani malim jelenima, jazavcima, zečevima, kunićima, vjevericama kao i ribama i pticama. Strvinu će jesti samo u krajnjoj nuždi.

U stanju je pričiniti veliku štetu napadajući domaće životinje. Zbog toga, iako su zaštićene, ove mačke se još uvijek love i ubijaju.

## Razmnožavanje

Vrijeme parenja kanadskog risa počinje početkom ožujka i traje do početka ili sredine travnja. Nakon gravidnosti od 63 dana, kote se prosječno dva do tri mladunca, u pravilu u nekoj jami ili dobro zaštićenom skloništu. U rijetkim slučajevima mogu se okotiti i do šest mladunaca. Mladunci se kote slijepi, ali već dobo obrasli krznom. Otvaraju oči nakon desetak dana, a nakon oko 2 mjeseca napuštaju sklonište u kojem su se okotili. Tada uglavnom kreću s majkom u lov. Uz majku ostaju do idućeg proljeća, odnosno, do neposredno prije nego što majka okoti novi podmladak.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Kanadski ris** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Kanadski ris** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Kanadski ris** |
# Mramorna mačka

| Mramorna mačka
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | Pardofelis Severtzov, 1858. |
| Vrsta:
 | P. marmorata  |
| Dvojni naziv
 |
| Pardofelis marmorata (Martin, 1837.) |
|  |
| Raspon mramorne mačke
 |

**Mramorna mačka** (lat. *Pardofelis marmorata*) je mala mačka o kojoj se relativno malo zna. Živi u tropskim kišnim šumama jugoistočne Azije, na Borneu i Sumatri, a ponekad se može naći čak i u planinama Nepala. Može se naći na nadmorskoj visini do 3000 metara. Zbog teškog pristupa njenom životnom području ne zna se koliko ima primjeraka i koliko je ugrožena kao vrsta.

## Opis

Mramorna mačka u Borneu
Po veličini ova mačka je velika kao i domaća mačka, a po pojavi je vrlo slična oblačastom leopardu, što znači da po cijelom tijelu ima tamne točke. Krzno je po izgledu slično mramoru, po čemu je mačka i dobila ime, a često se uspoređuje s onim oblačastog leoparda. Ima zaobljene uši.

Stražnje noge su vrlo duge i mršave, a leđa malo zaobljena. Rep ove mačke je jako dug i čupav, dug je 35-55 centimetara. Veličina mramorne mačke je od 45 do 62 centimetra, a težina od 4 do 7 kilograma. Ima dosta velika stopala. Također ima i izrazito velike očnjake, nalik onima velikih mačaka, iako se čini da je to rezultat paralelne evolucije.

## Način života

Malo je poznato o životnim navikama mramorne mačke. Prilagođena je drvnom načinu života, gdje joj rep služi kao protuteža. Samotna je noćna životinja, lovi većinom u drvećima, pa najčešći plijen mramorne mačke su mali glodavci i ptice, a zanimljivo je i što postoje svjedočanstva da lovi plijen veći od sebe.

Nekoliko mramornih mačaka parilo se u zatočeništvu i gestacija je trajala 66-82 dana. Prosječno svaka mačka okoti 1-4 mačića. Mačići su teški 61-85 grama. Otvaraju oči nakon dvanaest do šesnaest dana. Krutu hranu počinju jesti s dva mjeseca starosti, u vrijeme kada se počinju aktivno penjati. Spolnu zrelost mačići dosežu stari 21 ili 22 mjeseca. Životni vijek mramorne mačke u prirodi je 8-12 godina, a u zatočeništvu je oko 12 godina.

## Izvori

* www.znanje.org
* Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 373–376.
* Don E. Wilson , Russell A. Mittermeier (Hrsg.): Handbook of the Mammals of the World. Volume 1: Carnivores. Lynx Edicions, 2009
* dialspace.dial.pipex.com
* www.animalinfo.org

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Mramorna mačka** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Mramorna mačka** |
|  | U Wikimedijinu spremniku nalazi se još materijala o temi: Pardofelis |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Mramorna mačka** |
# Bornejska mačka

| Bornejska mačka
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Ugroženi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | *Pardofelis*  |
| Vrsta:
 | P. badia  |
| Dvojni naziv
 |
| Pardofelis badia (Gray, 1874.) |
|  |
| Plave točke na karti pokazuju lokacije na kojima se bornejska mačka pojavljivala u razdoblju između 2003. i 2005. godine.
 |
| Sinonimi
 |
| *Catopuma badia* |

**Bornejska mačka** (lat. *Pardofelis badia*) je vrsta male mačke, koja je endem otoka Bornea. Klasificirana je kao ugrožena vrsta zbog velikog pada populacije uzrokovanog gubitkom staništa.

## Opis

Ilustracija bornejske mačke
Izgledom nalikuje azijskoj zlatnoj mački, ali je mnogo manja od nje. Krzno joj je blijedo kestenjaste boje. Rep je dug i pri kraju zašiljen, te se na njemu nalazi velika bijela pruga. Uši su okruglaste.

U razdoblju između 1874. i 2004. samo dvanaest primjeraka je izmjereno. Duljina tijela im je varirala od 49,5 do 67 centimetara, dok je rep dug 30-40,3 centimetara. Pretpostavlja se da odrasle jedinke imaju masu 3-4 kilograma, ali je premalo jedinki izvagano da bi se dobila pouzdanija procjena... .

Kratka, zaobljena glava je tamnosive boje, te ima dvije tamne pruge koje se pružaju iz kuta svakog oka. Također, na stražnjoj strani glave je tamna mrlja u obliku slova "M". Proporcije tijela i vrlo dugi rep ovoj mački daju izgled koji podsjeća na jaguarundija.

## Ekologija i ponašanje

Tajnoviti i noćni način života, te možda niska gustoća populacije bornejske mačke su mogući razlozi toga što ju je vrlo teško vidjeti. Ništa se ne zna o njezinoj ishrani i reproduktivnom ponašanju.

U razdoblju između 2003. i 2006. snimljena je samo jedna fotografija bornejske mačke tijekom 5034 noći. Prema nepotvrđenoj anegdoti iz Sarawaka, bornejska mačka je promatrana na grani visine 1 metar iznad zemlje blizu rijeke tijekom noćne ekspedicije. Lokalni skupljač životinja tvrdi da je slučajno susreo dvije bornejske mačke u odvojenim navratima u prosincu 2003. Kazao je da su bornejske mačke ušle u njegov kavez za ptice, te napale njegove fazane. Jedna mačka je uginula u zatočeništvu,a druga je otpuštena.

## Reference

## Vanjske veze

* (`en`) IUCN Cat Specialist Group: *Bornean Bay Cat* Arhivirano 2022-01-09 na Wayback Machine-u
* (`en`) Indian Tiger Welfare Society Arhivirano 2016-05-22 na Wayback Machine-u
* (`en`) BBC 2008: *Bay cat, Bornean red cat, Bornean marbled cat*

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Bornejska mačka** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Bornejska mačka** |
# Prionailurus

| *Prionailurus* |
| --- |
|  |
| Leopard mačka (*Prionailurus bengalensis*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | Prionailurus Severtzov, 1858. |
|  |
| Rasprostranjenost
 |

Prionailurus je rod od pet vrsta pjegavih malih mačaka rasprostranjenih u Aziji, koje većinom nastanjuju šumovita područja. Najčešće mogu vrlo dobro plivati; neke vrste su ustvari poluvodene, te se uglavnom hrane ribom i drugim vodenim životinjama.

Otprilike su velike kao domaća mačka, ponekad čak i manje. Krzno im je smeđe ili sive boje, prošarano pjegama. Uši su im male, a udovi relativno kratki. Prema nekim genetskim analizama najbliži rođaci su im serval i karakal.

## Sistematika

Rodu *Prionailurus* pripadaju sljedeće vrste:

* Leopard mačka (*Prionailurus bengalensis*)
* Iriomote mačka (*Prionailurus iriomotensis*) - često se smatra podvrstom leopard mačke.
* Pjegava mačka (*Prionailurus rubiginosus*)
* Mačka ribič (*Prionailurus viverrinus*)
* Ravnoglava mačka (*Prionailurus planiceps*)

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: Prionailurus |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu Prionailurus |
# Azijska zlatna mačka

| Azijska zlatna mačka
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Potencijalna ugroženost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | *Pardofelis*  |
| Vrsta:
 | P. temminckii  |
| Dvojni naziv
 |
| Pardofelis temminckii (Vigors & Horsfield, 1827.) |
|  |
| Karta rasprostranjenosti azijske zlatne mačke.
 |
| Sinonimi
 |
| *Catopuma temminckii* |

**Azijska zlatna mačka** (lat. *Pardofelis temminckii*) je zvijer iz porodice *Felidae*, koja naseljava istočnu i jugoistočnu Aziju.

## Ugroženost

Ova vrsta je na nižem stupnju opasnosti od izumiranja i smatra se skoro ugroženim taksonom.

## Rasprostranjenje

Areal azijske zlatne mačke obuhvaća veći broj država u Aziji. Vrsta je prisutna u Kini, Indiji, Tajlandu, Laosu, Vijetnamu, Mijanmaru, Maleziji, Indoneziji, Bangladešu, Butanu, Kambodži i Nepalu.

## Izgled

Azijska zlatna mačka snažno je građena, s tipičnim izgledom mačke. Dužina glave i tijela iznosi 66–105 cm, a repa 40–57 cm. Težina varira od 9 do 16 kg, što je oko dva ili tri puta više od domaće mačke.

Dlaka je jedinstvena u boji, ali vrlo promjenjiva u rasponu od crvene do zlatnosmeđe, tamnosmeđe, sive do crne. Prijelazni oblici između različitih nijansi također postoje.

## Stanište

Staništa vrste su: šume, travna vegetacija i brdoviti predjeli.

## Reference

## Vanjske veze