Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Trinaest kolonija

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Historija Sjedinjenih Američkih Država |  |

 |
| **Kronologija**:
 |  | **Teme**:
 |
| Pred-kolonijalni period Kolonijalni period 1776 do 1789 1789 do 1849 1849 do 1865 1865 do 1918 1918 do 1945 1945 do 1964 1964 do 1980 1980 do 1988 1988 do danas
 |  | Diplomatska historija Kontinentalna ekspanzija Prekomorska ekspanzija Vojna historija Industrijska historija Ekonomska historija Kulturna historija Historija Juga
 |

**Trinaest kolonija** (engleski: *Thirteen Colonies*) je naziv za dijelove nekadašnje Britanske Amerike, odnosno britanske teritorije u Sjevernoj Americi koji su se godine 1775. pobunili protiv kolonijalne matice, a 1776. proglasile nezavisnost te udružile u Sjedinjene Američke Države.

## Kolonije

Dokumenti iz 18. vijeka trinaest pobunjenih kolonija Britanske Sjeverne Amerike navode u geografskom nizu, od sjevera prema jugu.

* Nova Engleska
	+ Provincija New Hampshire, kasnije New Hampshire
	+ Provincija Massachusetts Bay, kasnije Massachusetts i Maine
	+ Kolonija Rhode Island i Providence Plantations, kasnije Rhode Island
	+ Kolonija Connecticut, kasnije Connecticut.
* Srednje kolonije
	+ Provincija New York, kasnije New York i Vermont
	+ Provincija New Jersey, danas New Jersey
	+ Provincija Pennsylvania, danas Pennsylvanija
	+ Kolonija Delaware (prije 1776. *Niži okruzi Delawarea*), kasnije Delaware
* Južne kolonije (neki izvori Virginiju i Maryland grupiraju u Kolonije Chesapeakea)
	+ Provincija Maryland, kasnije Maryland
	+ Kolonija i dominion Virginije, kasnije Virginia, Kentucky i West Virginia
	+ Provincija Sjeverna Karolina, kasnije Sjeverna Karolina i Tennessee
	+ Provincija Južna Karolina, kasnije Južna
	+ Provincija Georgia, kasnije Georgia

## Stanovništvo

(Napomena: brojke se ne odnose na američko domorodačko stanovništvo.)

Sjevernoameričke kolonije 1763-76.

| Godina
 | Stanovništvo
 |
| --- | --- |
| 1625
 | 1.980
 |
| 1641
 | 50.000
 |
| 1688
 | 200.000
 |
| 1702
 | 270.000
 |
| 1715
 | 434.600
 |
| 1749
 | 1,046.000
 |
| 1754
 | 1,485.634
 |
| 1765
 | 2,240.000
 |
| 1775
 | 2,418.000
 |

## Povezano

* Britanska Amerika
* Kolonijalna Amerika
* Američka revolucija
* Historija SAD
* Britanska kolonizacija Amerika

## Reference

## Literatura

* Cooke, Jacob Ernest et al., ed. *Encyclopedia of the North American Colonies.* Scribner's, 1993. 3 vol; 2397 pp.
* Gipson, Lawrence. *The British Empire Before the American Revolution* (15 volumes) (1936-1970), Pulitzer Prize; highly detailed discussion of every British colony in the New World
* Greene, Evarts Boutelle et al., *American Population before the Federal Census of 1790*, 1993, ISBN 0-8063-1377-3
* Greene, Evarts Boutelle. *Provincial America, 1690-1740.* 1905. online
* Osgood, Herbert L. *The American Colonies in the Seventeenth Century.* 4 vol Columbia University Press, 1904-07. online
* Vickers, Daniel, ed. *A Companion to Colonial America.* Blackwell, 2003. 576 pp.
# Kontinentalni kongres

**Kontinentalni kongres** (engleski: *Continental Congress*) je naziv za skup delegata trinaest sjevernoameričkih britanskih kolonija koji se prvi put sastao neposredno prije američke revolucije, a za vrijeme same revolucije i nakon nje služio kao privremena vlada novostvorenih Sjedinjenih Američkih Država.

## Prvi Kontinentalni kongres

Prvi Kontinentalni kongres, koji se nakratko sastao u Philadelphiji godine 1774, sastojao se od 56 delegata iz dvanaest od Trinaest kolonija. Sastao se kao reakcija na Nepodnošljive zakone donesene od strane britanskog Parlamenta godine 1774. Delegati su u znak protesta usvojili odluku o ekonomskom bojkotu te poslali peticiju kralju s ciljem da izlože svoja neslaganja.

## Drugi Kontinentalni kongres

Kada je godine 1775. sazvan Drugi Kontinentalni kongres, već su započeli oružani sukobi kasnije poznati kao američki rat za nezavisnost (1775–1783). Umjereni delegati Kongresa su se nadali da će se kolonije na kraju pomiriti s Velikom Britanijom, ali je sve popularnija bila opcija potpune nezavisnosti. Kongres je tako u junu 1775. donio odluku o stvaranju Kontinentalne vojske, koordinirao rat te u julu 1776. donio zamenitu Deklaraciju nezavisnosti. Također je usvojio plan o stvaranju nove vlade kroz Članke o konfederaciji, koji su usvojeni 1781.

## Kongres Konfederacije

Nakon ratifikacije je Kongres dobio novo ime - Kongres Konfederacije. Sastajao se od 1781. do 1789. Nakon završetka rata, Kongres je počeo gubiti na važnosti i na autoritetu. Prema Člancina, Kongres nije mogao uticati na djelovanje država niti ih tjerati da poštuju njegove zakone i odluke. Zbog toga su najvažniji političari, čak i oni izabrani u Kongres, nerado u njome sudjelovali, preferirajući umjesto toga da rade u svojim državama. Zbog toga je Kongres imao poteškoća s kvorumom. Kada je ratificiran novi Ustav SAD, Kongres Konfederacije je prestao s radom a njegove ovlasti je preuzeo Kongres SAD.

## Vanjske veze

* *Journals of the Continental Congress*, 5. septembra 1774. – 2. marta 1789.
# Burne dvadesete

**Burne dvadesete** (engleski: *Roaring Twenties*, doslovno "Urličuće dvadesete") je izraz kojim se opisuje period u historiji zapadne civilizacije koji okvirno odgovara 1920-im, a koji je karakterizirao opći porast blagostanja uz dramatične promjene u kulturi, te, u manjoj mjeri, društvu, izazvan razvojem i primjenom novih tehnologija kao što su automobili i radio. Sam izraz se počeo koristiti u SAD gdje su ti trendovi prvi počeli, najviše došli do izražaja i uticali na ostatak svijeta, pri čemu je najprepoznatljivija bila jazz muzika, po kojoj je u samim SAD period dobio ime Doba jazza. U drugim državama, koje su za razliku od SAD, u većoj mjeri bile pogođene Prvim svjetskim ratom, odnosno se duže vremena oporavljale od njegovih političkih i ekonomskih posljedica, ti su trendovi do izražaja došli tek sredinom decenije; kao jedan od primjera se navodi Weimarska Njemačka gdje su Zlatne dvadesete počele tek 1924. godine. U SAD, ali i ostatku svijeta, taj je period prekinut slomom njujorške burze i početkom velike ekonomske krize čije će posljedice biti prevladane tek iza Drugog svjetskog rata.

## Povezano

* Flapper

## Vanjske veze

* The 1920s Arhivirano 2005-05-08 na Wayback Machine-u
* Quiz: Life in the Roaring Twenties
* Teaching the American Twenties Exhibit from the Harry Ransom Center at the University of Texas at Austin Arhivirano 2018-02-17 na Wayback Machine-u
* 1920s timeline, Harlem Arhivirano 2005-05-24 na Wayback Machine-u
* Roaring Twenties Arhivirano 2019-05-17 na Wayback Machine-u study guide and teacher resources – timeline, quotes, analysis, multimedia
* [1]
* Video (48:15) − *America in color: The 1920s* na YouTubeu
# Zakon o zajmu i najmu

Frenklin D. Ruzvelt potpisuje Zakon o zajmu i najmu kojom se pruža pomoć Ujedinjenom Kraljevstvu i Kini.
**Zakon o zajmu i najmu** (engleski: *Lend-Lease (Public Law 77-11)*) je bio program pod kojim su u Drugom svetskom ratu Sjedinjene Države snabdevale ratnim materijalom Ujedinjeno Kraljevstvo, Sovjetski Savez, Kinu, Slobodnu Francusku i druge savezničke države od 1941. do 1945. Zakon je stupio na snagu 11. marta 1941, godinu i po dana od početka Drugog svetskog rata, ali devet meseci pre zvaničnog ulaska SAD u rat u decembru 1941. Zakon je zvanično nazvan **Zakon o daljem unapređivanju odbrane Sjedinjenih Država**. Zakon je konačno okončao privid američke neutralnosti u ratu.

Ukupno je prevezeno robe u vrednosti od ondašnjih 50,1 milijardi (današnjih 647 milijardi) američkih dolara: 31,4 milijarde Ujedinjenom Kraljevstvu, 11,3 milijardi Sovjetskom Savezu, 3,2 milijarde Francuskoj i 1,6 milijardi Kini. SAD su ovim zakonom dobile protivusluge, kao što su iznajmljivanjem vojnih aerodroma, u vrednosti od 7,8 milijardi dolara, od čega je 6,8 milijardi došlo od Ujedinjenog Kraljevstva i Komonvelta. Uslovi sporazuma su predviđali da materijal bude korišćen sve dok ne bude vreme da se vrati ili bude uništen. Zalihe nakon okončanja programa su prodani Ujedinjenom Kraljevstvu za ukupno 1,074 milijardi funti, a plaćeni su dugoročnim pozajmicama iz SAD. Kanada je sprovodila sličan program kojim su poslate zalihe Ujedinjenom Kraljevstvu i Sovjetskom Savezu u vrednosti od 4,7 milijardi dolara.

Ovaj program je bio ključni korak u odstupanju od neintervencionističke politike, koja je dominirala spoljnim politikom SAD od kraja Prvog svetskog rata.
# Povelja Ujedinjenih naroda

Zastava Ujedinjenih naroda
**Povelja Ujedinjenih naroda** potpisana je 26.6. 1945. na konferenciji u San Franciscu od strane 50 zemalja. Stupila je na snagu 24.10. 1945. godine.

Povelja sadrži 19 poglavlja plus Statut međunarodnog suda od čega je najbitnije prvo poglavlje u kojem su definirani ciljevi (prvi član) i načela organizacije (drugi član).

Ciljevi organizacije UN-a su: očuvanje međunarodnog mira i sigurnosti te miroljubivo rješavanje međudržavnih sporova u skladu s načelima međunarodnog prava. Razvijanje prijateljskih odnosa među narodima koje temelji na načelu jednakosti svih naroda, poticanje međunarodnog ekonomskog, kulturnog te socijalnog djelovanja s ciljem stvaranja zajedničkih interesa zbog čega će teže dolaziti do konflikata.

U drugom se članu navode načela na kojima temelji organizacija i koje je potrebno poštivati kako bi se mogli ostvariti ciljevi:

* poštivanje načela suverene jednakosti svih država koje su jednake bez obzira na veličinu,
* dužnost država da u dobroj vjeri poštuju obaveze koje nalaže Povelja,
* rješavaju svoje sporove na miroljubivi način kako se ne bi ugrozio međunarodni mir i sigurnost
* suzdržavajući se prijetnji oružanom silom protiv terotorijalne cjelovitosti te političke neovisnosti bilo koje druge države članice ili države nečlanice UN-a (upotreba sile dozvoljena je samo u slučaju samoobrane budući da svaki narod ima pravo do samoobrane te do neke mjere u slučajevima oslobodilačkih pokreta).
* sve države članice UN-a obavezne su pomagati organizaciji pri njezinim akcijama te se suzdržavati davanja pomoći državama prema kojima UN u bilo kojem trenutku zbog opravdanih razloga usmjeri sankcije.
* organizacija je dužna osigurati da će i države nečlanice poštivati načela i ciljeve sadržane u Povelji u svrhu očuvanja međunarodnog mira i sigurnosti.
* organizacija UN-a ne smije se miješati u unutarnje poslove država članica iako to načelo ne isključuje upotrebu prisilnih mjera po sedmom poglavlju (akcije u slučaju ugrožavanja međunarodnog mira i agresivnog djelovanja). Posljednje načelo vrijedi do trenutka dok država ne ugrožava ljudska prava odnosno ljudski život.

U ostalih 18 poglavlja definirano je:

* članstvo (drugo poglavlje),
* organi (treće poglavlje),
* sastav Generalne skupštine (četvrto poglavlje),
* sastav Vijeća sigurnosti (peto poglavlje),
* mirno rješavanje sporova (šesto poglavlje),
* akcije u slučaju ugrožavanja međunarodnog mira i sigurnosti te agresivnog djelovanja (sedmo poglavlje),
* regionalni dogovori (osmo poglavlje),
* međunarodno ekonomsko i socijalno surađivanje (deveto poglavlje),
* sastav Ekonomskog i socijalnog vijeća (deseto poglavlje),
* Deklaracija glede nesamoupravnih teritorija (jedanaesto poglavlje),
* međunarodni skrbnički sistem (dvanaesto poglavlje),
* sastav Skrbničkog vijeća (trinaesto poglavlje),
* Međunarodni sud (četrnaesto poglavlje),
* Tajništvo UN-a (petnaesto poglavlje),
* razne odredbe (šesnaesto poglavlje),
* prijelazne odredbe glede sigurnosti (sedamnaesto poglavlje) i
* ratifikacija i potpis (osamnaesto poglavlje).
# I Have a Dream

*Za ostale upotrebe, pogledajte I Have a Dream (razvrstavanje).*
Martin Luther King, Jr. drži povijesni govor na Maršu na Washington 1963. godine
"**Ja imam san**" (en. I Have a Dream) je znameniti sedamnaestominutni javni govor američkog svećenika Martina Luthera Kinga u kojem je govorio o svom zalaganju za rasnu jednakost i okončanje diskriminacije u SAD. "San" o kome govori King se odnosio na budućnost u kome bi američki crnci i bijelci skladno koegzistirali kao potpuno ravnopravni građani. Govor je održan 28. kolovoza 1963. godine u Washingtonu na stepenicama Lincolnovog memorijalnog kompleksa tokom Marša na Washington za posao i slobodu. Taj se govor smatra jednim od ključnih trenutaka američkog pokreta za građanska prava. Govor je slušalo preko 200.000 sudionika marša, a istovremeno je prenošen na američkim radio i TV-stanicama. Zbog toga se smatra jednim od najvećih i najznamenitijih govora u povijesti. U anketi američkih stručnjaka za retoriku iz 1999. godine je proglašen najvećim američkim govorom 20. stoljeća.

Govor je imao izuzetan učinak kako na reputaciju samog Kinga, tako i na razvoj njegovog pokreta. Časopis *Time* ga je za samo nekoliko mjeseci proglasio "ličnošću godine" 1963. a sljedeće godine je dobio Nobelovu nagradu za mir, postavši njenim najmlađim dobitnikom u historiji. Dio historičara smatra kako je govor i pozitivna reakcija koju je izazvao ozbiljno uticao na administraciju tadašnjeg predsjednika Johna F. Kennedyja da počne ozbiljno raditi na ukidanju rasne segregacije u SAD, a što će kulminirati sa Zakonom o glasačkim pravima izglasanim za vrijeme njegovog nasljednika Lyndona B. Johnsona.

## Reference

## Vanjske veze

* Video zapis govora "I Have a Dream"
* Audio zapis govora "I Have a Dream"
* Tekstualni zapis govora "I Have a Dream"
# Zakon o građanskim pravima

Lyndon B. Johnson potpisuje Zakon o građanskim pravima 1964. Među prisutnima je i Martin Luther King, Jr.
**Zakon o građanskim pravima** (engleski: *Civil Rights Act of 1964*, poznat i kao Pub.L. 88–352, 78 Stat. 241) koji je stupio na snagu 2. jula 1964) je federalni zakon u SAD koji je stavio van zakona veće oblike diskriminacije protiv rasnih, etničkih, nacionalnih i verskih manjina, kao i žena. Zakon je okončao nejedakosti u zahtevima za registracije glasača i rasnu segregaciju u školama, na poslu i javnim ustanovama.

Ovlašćenja koja su propisana da se sprovede zakon su u početku bila slaba, ali su dopunjena sledećih godina. Kongres SAD je istaknuo svoj autoritet da donosi zakone po nekoliko različitih delova Ustava SAD, pre svega svoju moć da se reguliše trgovinu među državama pod članom 1 (stav 8), svoju dužnost da garantuje svim građanima jednaku zaštitu zakona pod Četrnaestim amandmanom i svoju dužnost da zaštiti glasačka prava iz Petnaestog amandmana. Zakon je potpisao predsednik Lindon Džonson, koji će kasnije potpiše i značajni Zakon o pravu glasa.

## Reference

## Vanjske veze

* Civil Rights bill.
* Major Features of the Civil Rights Act of 1964 and A Case History: The 1964 Civil Rights Act as provided by The Dirksen Center
* Text of Civil Rights Act of 1964 – Title VII – 42 US Code Chapter 21 (Employment Discrimination) Arhivirano 2010-10-21 na Wayback Machine-u
* Martin Luther King's famous "I Have a Dream" speech, plus background including Civil Rights bill. Arhivirano 2007-06-13 na Wayback Machine-u
* 1963 March on Washington, civil rights including JFK death date. Arhivirano 2007-10-12 na Wayback Machine-u
* Presidency book excerpt, the legislative history of this bill as it became an Act.
* Background facts including enactment date. Arhivirano 2005-11-10 na Wayback Machine-u
* Directory of EEOC offices, addresses, and hours of operation.
* President Lyndon B. Johnson's Radio and Television Remarks Upon Signing the Civil Rights Bill Arhivirano 2010-06-11 na Wayback Machine-u
* Civil Rights Movement Veterans
* 50th Anniversary of the Civil Rights Act of 1964 Arhivirano 2013-01-19 na Wayback Machine-u curated by Michigan State University's Diversity of Excellence through Artistic Expression
# Kontra

**Kontra** može označavati:

* Zlatan Hajlovac Kontra, (1990 - ), bosanskohercegovački reper
* Kontra (instrumnet), sličan violi
* Kontrsa (album), album baskijskog heavy metal benda Eraso!
* pripadnik kontrasa, nikaragvanskih antikomunističkih gerilaca na kraju Hladnog rata
* Lezbijska grupa KONTRA, hrvatska udruga
# Solidarnost

*Za ostale upotrebe, pogledajte Solidarnost (sindikat).*
**Solidarnost** je dobrovoljna socijalna kohezija, spremnost da se pomogne i dodijeli međusobna podrška unutar grupe. Ljudi su solidarni s nekime, ako ga podržavaju u njegovim uspjesima i neuspjesima te ih osjećaju kao svoje vlastite.

## Podrijetlo riječi

Riječ dolazi od lat. "solidus", to znači „čvrst“. Postojao je srednjovjekovni pravni pojam „solidum„, što je značilo da se skupina ljudi, koja se pojavljuje pred sudom ponaša "kao jedan čovjek". Riječ se proširila na francuski, a nakon toga i na druge jezike, a od 19. stoljeća počela se koristiti kao konkretan izraz koncepta "bratstva" u lozinki Francuske revolucije "Sloboda, jednakost, bratstvo." (franc. Liberté, égalité, fraternité). U tom smislu, postala je parola posebno radničkog pokreta i kasnije socijaldemokracije. U rujnu 1980. nastao je u Gdanjsku sindikalni pokret „Solidarnost“, čime je postupno započeo pad komunističkog sustava. Istoznačnica u hrvatskom jeziku je i riječ uzajamlje

## Solidarnost u sociologiji

Solidarnost se protivi ideji moći i dominacije jednih nad drugima. Francuski sociolog Émile Durkheim u svom radu "Društvena podjela rada" (1893.) razlikuje tvrtku s niskim stupnjem podjele rada, koja ima "mehaničku solidarnost" od skupine ili plemena kao cjeline društva s naprednom podjelom rada, koja je dovela do različitih dobrovoljnih saveza i nastanka "organske solidarnosti".

Solidarnost je oblik međusobne ljubavi i pomoći unutar crkvenih redova, a kasnije u srednjem vijeku između cehova i drugih interesnih skupina. Durkheim i njegovi sljedbenici, vide i nedostatak takve solidarnosti, ako su interesi neke skupine na štetu društva u cjelini.

## Solidarnost u današnjici

Društveni razvoj u bogatim zemljama – osobito automatizacija proizvodnje i njen prijenos u siromašnije zemlje - drastično su smanjili broj radnika u tvornicama i doveli do slabljenja grupne solidarnosti. Smanjena je važnost sindikata i iako je standard porastao, smanjila se i solidarnost u tom pogledu.

Trenutno se, najčešće govori o tzv međugeneracijskoj solidarnosti, prema kojoj zaposleni ljudi moraju dati dio svojih prihoda za plaćanje mirovine starih ljudi, nekadašnjih zaposlenika. U Hrvatskoj je postojalo ministarstvo, koje se zvalo „Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti“. Tu se ne radi o solidarnosti u pravom smislu te riječi, jer nije dobrovoljno.

Solidarnost s primjerice, siromašnijim dijelovima svijeta i siromašnim građanima, veliki je etički izazov za sve i solidarnost ostaje za mnoge vrlina i u modernom društvu.

## Reference
# Skandal Clinton-Lewinsky

**Skandal Clinton-Lewinsky** (engleski: *Clinton-Lewinsky scandal*), također poznat i kao **afera Lewinsky** ili **Monicagate**, bio je seks skandal prouzroučen preljubničkom vezom američkog predsjednika, demokrata Billa Clintona sa Monicom Lewinsky, mladom ženom koja je radila kao pripravnica u Bijeloj kući za vrijeme njegovog predsjedničkog mandata. Afera je izbila početkom 1998. godine, kada je postojanje preljubničke veze objelodanjeno zahvaljujući građanskoj tužbi koju je Paula Jones vodila protiv Clintona tražeći odštetu za seksualno uznemiravanje u vrijeme dok je Clinton bio guverner Arkansasa. Lewinsky, koja je bila svjedočila na suđenju, se bila o vezi povjerila svojoj prijateljici Lindi Tripp, koja je razgovor bila snimila, a potom kontaktirala Kena Starra, nezavisnog tužioca koji je protiv Clintona i njegove supruge Hillary vodio istragu povodom korupcijskih afera. Kada su detalji veze došli u javnost, Bill Clinton je ispočetka negirao vezu, a što je vodstvo Kongresa, kojim su tada dominirali republikanci, shvatilo kao priliku za njegov opoziv, optuživši ga za krivokletstvo. Postupak opoziva je izglasan u Predstavničkom domu, ali ne i u Senatu gdje republikanci nisu imali za to potrebnu kvalificiranu većinu, te je Clinton ostao na mjestu predsjednika do kraja mandata.

## Vanjske veze

* Monica Lewinsky 2015 Ted Talk on bullying and the price of shame
* A Guide to the Monica Lewinsky Story Arhivirano 2009-01-18 na Wayback Machine-u—The Coffee Shop Times (last updated July 8, 2001)
* [1] The Clinton/Lewinsky Story: How Accurate? How Fair? (2003)
# Kosovo i Metohija

**Kosovo** i **Metohija** geografske su regije koje se kao jedinstven pojam mogu odnositi na:

* Autonomna pokrajina Kosovo i Metohija, administrativna jedinica definisana Ustavom Srbije
* Republika Kosovo, delomično priznata država na istom području

## Povezano

* Kosovo (razvrstavanje)
# Oružje za masovno uništenje

Znak za opasnost od radioaktivnosti
**Oružje za masovno uništenje** (engleski:*Weapon of mass destruction*) je oružje koje može ubiti veliki broj ljudi te prouzročiti veliku štetu ljudskim nastambama (npr. gradovima), prirodi ili biosferi.

Termin je najčešće korišten za nekoliko tipova oružja. U prvom redu to su:

* Nuklearno oružje
* Biološko oružje
* Kemijsko oružje
* Prljava bomba (samo u propagandnom smislu)
# Sloboda govora

**Sloboda govora** je pravo izražavanja vlastitih stajališta i razmišljnja bez straha da će te netko u tom pokušati spriječiti ili zbog toga kazniti. Naziva se i **slobodom izražavanja**.

Smatra se da je sloboda govora neophodna za postojanje demokratske vlasti. U zemljama u kojima ne postoji sloboda govora, u autokratskim sustavima, ljudi se boje reći ono što misle. U tom slučaju vlast i nadređeni ne znaju što oni misle. Ako nadređeni ne znaju što podređeni žele, ne mogu ostvariti njihove potrebe. Kad nema slobode govora, vlast i nadređeni ne brinu se o onomu što podređeni žele i trebaju. Neki smatraju da je to razlog zašto neke vlasti ne dozvoljavaju slobodu govora - ne žele snositi posljedice preuzimanja odgovornosti ili se boje pokretanja revolucije do koje bi došlo kad bi svi mogli znati što se sve događa u društvu.

Poznati liberalni mislilac John Stuart Mill misli da sloboda govora nije važna samo zato što svatko ima pravo na slobodu izražavanja, nego i zato što zajednica u kojoj živimo ima pravo čuti naša razmišljanja.

Zajednice u kojima postoji sloboda govora dozvoljavaju da sve smije biti izrečeno.

Kao što je naglasio Tocqueville, ljudi se boje slobodno govoriti ne zbog straha od kazni, već zbog pritiska članova zajednice. Kad pojedinac iznosi nepopularne ideje, može se suočiti s prijezirom članova svoje zajednice ili čak postati žrtvom zlostavljanja. Primjerice, u modernoj Europi, takvim oblicima zlostavljanja posebno su izloženi protivnici liberalne demokracije, a u zemljama s velikim brojem vjernika i ateisti ili pripadnici manjinskih vjerskih skupina. Ovaj oblik zabrane slobodnog izražavanja je čak i teže obuzdavati od od zabrana slobode izražavanja od strane vlasti. Postavlja se pitanje je li zaštita slobode govora stvar prava ili stvar zaštite od utjecaja vlasti.

## Povezano

* Cenzura na internetu
* Ljudska prava
# Sierra Nevada

**Sierra Nevada** što na španjolskom znači *Snježne planine* može se odnositi na;

* Sierra Nevada (Španjolska) - planinski masiv na jugoistoku Španjolske
* Sierra Nevada (SAD) - planinski masiv na zapadu Sjedinjenih Američkih Država
* Sierra Nevada de Mérida - planinski masiv na sjeveru Venecuele
# Glacijacija

**Glacijacija** (za koju se ponekad koristi izraz **Glacijalni period**, označavajući poseban period određene ere, kao i proces *Visokoglacijalne aktivnosti*), često nazivana i *ledeno doba*, je geološki fenomenon tokom koga se masovni ledeni pokrov formira u Arktiku i Antarktiku te prodire prema ekvatoru. Isto tako se izraz *interglacijal*, **interglacijalija** ili *Interglacijalni period*, poput današnje ere, koristi za označavanje odsutnosti masovne glacijalije na globalnoj razini — npr. *ne-ledeno doba*. Interglacijacne epohe su, u pravilu, kraće od glacijalnih.Ona je potaknula u prošlosti preseljenja stanovništva s kontinenta na kontinent.