Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nasrudin-šah Kadžar

| Nasrudin-šah Kadžar ناصرالدین شاه قاجار |
| --- |
|  |
| **Iranski šah** |
| Vladavina
 | 5. 10. 1848. – 1. 5. 1896. |
| Prethodnik
 | Mahd-e Olia
 |
| Nasljednik
 | Mozafaradin-šah
 |
| Djeca
 | Mahmud Mirza, Moin al-Din Mirza, Masud Mirza, Muhamed Kasem Mirza, Husein Mirza Džalal, Mozafaradin-šah, Kamran Mirza, Nosrat al-Din Mirza Salar, Muhamed Reza Mirza Rokn, Husein Ali Mirza Jamin, Ahmed Mirza Azd
 |
| Dinastija
 | kadžarska
 |
| Otac
 | Muhamed-šah
 |
| Majka
 | Mahd-e Olia
 |
| Rođenje
 | 16. 7. 1831. Tabriz, Iran
 |
| Smrt
 | 1. 5. 1896. Teheran, Iran
 |

**Nasrudin-šah Kadžar** (perz. ناصرالدین شاه قاجار; Tabriz, 16. 7. 1831. – Teheran, 1. 5. 1896.), šah Irana i peti vladar iz kadžarske dinastije.

Rođen je u Tabrizu na sjeverozapadu Irana, kao sin Muhamed-šaha i Mahd-e Olie. Nakon očeve smrti 1848. godine vlast privremeno preuzima njegova majka, a potom se Nasrudin-šah kruni u dobi od 17 godina. Razdoblje njegove vladavine u gotovo čitavoj drugoj polovici 19. vijeka obilježio je mir sa susjednim silama (Ruskim, Osmanskim i Britanskim Carstvom) i snažna modernizacija zemlje u kojoj zasluge dijeli s premijerom Amirom Kabirom. Nasrudin-šah osobno se bavio fotografijom nedugo nakon njenog otkrića i u teheranskoj Golestanskoj palači dao je sagraditi posebnu dvoranu (*Aks Hane*) namjenjenu njegovim fotografskim radovima. Ubijen je u atentatu 1896. godine od ruke Mirze Reze Kermanija koji je pripadao revolucionarnoj frakciji *Džamal-al-Din al-Afgani*. Na položaju iranskog šaha nasljedio ga je njegov sin Mozafaradin-šah.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Iranski šah (kadžarska dinastija) (5. 10. 1848. – 1. 5. 1896.)** | Nasljednik:
 |
| **Mahd-e Olia** | **Mozafaradin-šah** |

## Literatura

* (`en`) Keddie, Nikki (1991). „5. Iran under the later Qājārs, 1848–1922”. u: Avery, Peter; Hambly, Gavin; Melville, Charles. *From Nadir Shah to the Islamic Republic*. The Cambridge History of Iran. **VII**. Cambridge, U.K.: Cambridge University Press. DOI:10.1017/CHOL9780521200950.006. ISBN 9780521200950.
* (`en`) Britannica (2011.). *Nāṣer al-Dīn Shāh*. Encyclopædia Britannica. Chicago, Illinois: Encyclopædia Britannica, Inc.. ISBN 1-59339-292-3. OCLC 71783328.

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Nasrudin-šah Kadžar** |
# Fran Levstik

| Fran Levstik |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | (1831-septembra-28)28. septembra 1831. Dolnje Retje, Austrijsko Carstvo (danas Slovenija) |
| Smrt | 16. novembra 1887. (dob: 56) Ljubljana, Austro-Ugarska |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | književnik |
| Opus |
| Književni pravac | Mladoslovenci |
| Jezik | slovenski |
| Znamenita djela |
| *Martin Krpan z Vrha* |

**Fran Levstik** (28. septembar 1831 - 16. novembar 1887) bio je slovenski književnik i politički aktivist, poznat kao jedan od najistaknutijih pokreta Mladoslovenaca, kao i po popularnoj priči *Martin Krpan z Vrha*.

## Povezano

* Slovenska književnost
# Antun Karlo Bakotić

**Antun Karlo Bakotić** (Kaštel Gomilica, 4. studenog 1831. - Zadar, 13. siječnja 1887.), hrvatski fizičar i književnik

Studirao je matematiku i fiziku u Beču i Veneciji. Radio je kao profesor u Rijeci, bio ravnatelj *Velike gimnazije* u Splitu te školski nadzornik. Među prvima u Hrvatskoj objavljivao je prirodo-znanstvene knjige, a 1862. priredio je za tisak knjigu *"Pojavi iz prirode za pouku prostoga naroda"* prema talijansakom djelu A. Cime. Pisao je stručno-popularne članke u časopisu *"Književnik"*. Surađivao je s Bogoslavom Šulekom i izradi *"Riječnika znanstvenog nazivlja"*. Objavio je knjigu *"Vinarstvo"*. Jedan je od prvaka narodnog preporoda u južnoj Hrvatskoj, zaslužan za uvođenje hrvatskog jezika u školsku nastavu, a bio je i među pokretačima *"Narodnog lista"*. Njegov roman iz bosanskog života s nacionalno-oslobodilačkom tamatikom *"Raja"* objavljen je fragmentarno u *"Iskri"* i *"Hrvatskoj"* te u cijelosti u *"Domu i svijetu"*.
# Anna Leonowens

| Anna Leonowens |
| --- |
|  |
| Rođenje | (1831-novembra-26)26. novembra 1831. Ahmadnagar, India  |
| Smrt | 19. januara 1915. (dob: 83) Montreal, Kvebek, Kanada |

**Anna Leonowens** (26. novembar 1831–19. januar 1915) bila je engleska spisateljica, prosvjetna radnica i društvena aktivistica. Najpoznatija je po tome što je u Sijamu (današnji Tajland) od 1862. do 1868. radila kao učiteljica na dvoru kralja Mongkuta, odnosno podučavala njegove žene i djecu engleski i zapadnim običajima. Također je poznata kao osnivač Koledža Nove Škotske za umjetnost i dizajn. Leonowens je svoja iskustva na sijamskom dvoru opisala u dvije knjige memoara, koje su poslužile kao podloga za *Anna and the King of Siam* popularni roman Margaret Landon iz 1944. godine, kasnije ekraniziran na filmu i televiziji, odnosno u Rodgersovom i Hammersteinovom hit-mjuziklu *The King and I*.

## Vanjske veze

* Biography at the *Dictionary of Canadian Biography Online*
* Djela čiji je autor Anna Leonowens na Projektu Gutenberg
	+ Besplatna e-knjiga: *The English Governess at the Siamese Court by Anna Harriette Leonowens* na Projektu Gutenberg
* Being Recollections of Six Years in the Royal Palace at Bangkok, by Anna Leonowens, from Project Gutenberg.
* Louis T. Leonowens (Thailand) Ltd., the company founded by Leonowens's son.
* (tajlandski) "Anna Leonowens: Who says she's a compulsive liar?" Arhivirano 2007-03-14 na Wayback Machine-u Art and Culture Magazine
* (tajlandski) "Letter from 'King Mongkut' to 'Anna' from To to Dear and the case of 'Son Glin'. Arhivirano 2007-03-19 na Wayback Machine-u Art and Culture Magazine
* (tajlandski) "King Mongkut set up 'secret mission' disguising Sir John and Anna, hid Laos in Khmer" Art and Culture Magazine
* (tajlandski) "King Mongkut’s letters to Anna: When Madame Teacher plays political negotiator" Art and Culture Magazine
# Partija

**Partija** može biti:

* politička partija; u jednopartijskim državama se ponekad označava s velikim slovom kao sinonim za vladajuću partiju, npr. "Partija" je bio sinonim za SKJ u bivšoj Jugoslaviji.
* pojedinačno natjecanje u nekoj društvenoj igri, npr. šahovska partija ili partija karata
* potencijalni bračni partner, pogotovo ako je privlačan u financijskom ili nekom drugom smislu ("dobra partija").
* Partska Monarhija
* Partija (pokrajina)
	+ Partija (satrapija)

## Povezano

* Stranka, razvrstavanje
# Mandat

| Mandat mandatum |
| --- |
| Naslovna strana dokumenta Lige naroda o Mandatu za PalestinuNaslovna strana dokumenta Lige naroda o Mandatu za Palestinu |
|  |

**Mandat** (od latinskog *mandatum*, od sintagme – *manus* + *dere* – "dati iz ruke") je termin iz prava. To je ugovor o nalogu (mandatu), kojim se nalogoprimatelj (mandatar) obavezuje da će za nalogodavatelja (mandanta) obaviti određene poslove.

Mandatar (nalogoprimatelj) se tim ugovorom ovlašćuje da te poslove obavi. Ugovor nastaje kada mandatar prihvati nalog, a sve do tada je nalog samo jednostrana izjava. Ugovor o mandatu je neformalan pravni posao. Ako ličnost koja se drugomu ponudi da obavlja njegove naloge ili ličnost kojoj je djelatnost obavljanje naloga ne želi prihvatiti nalog, mora o tome odmah obavijestiti
mandanta, inače se smatra da je ugovor sklopljen. Ugovor o nalogu u pravilu je naplatan pravni posao, pa mandatar ima pravo na naknadu za svoj rad, osim ako je drugačije ugovoreno ili tako proizlazi iz odnosa mandatara i mandanta (rodbina, prijatelji). Obaveza mandatara da obavi nalog i da mandantu podnese izvještaj. Mandant je dužan mandataru platiti predujam i sve troškove nakon obavljenog naloga, i preuzeti sve obaveze koje je za račun mandanta, a u svoje ime preuzeo mandatar te mu nadoknaditi svu
štetu koju je on bez svoje krivnje pretrpio obavljajući poslove po nalogu mandatara. Poslovi koje mandatar obavlja na bazi naloga mogu biti pravni i faktični.

## Mandat u politici

**Mandat u politici** znači slijedeće; u ustavnom pravu, prema koncepciji predstavničke demokracije izvedene iz principa narodnog suvereniteta, mandat je punomoć koji birači daju na izborima svom poslaniku u parlamentu.
Tu se razlikuju **slobodni** i **imperativni mandat**, slobodni ili predstavnički mandat znači da narodni predstavnik – poslanik, bez obzira u kojoj je izbornoj jedinici izabran, djeluje kao predstavnik naroda, kao nositelj kolektivnog mandata stečenog izborom. Kod imperativnog (obavezujućeg) mandata poslanik je odgovoran biračima koji su ga izabrali, pa je dužan slijediti njihove upute, a oni ga mogu i smjeniti.

Mandatom se naziva i ustavni autoritet šefa države da lideru koja ima povjerenje većine poslanika u parlamentu povjeri mandat za sastavljanje vlade.
Mandatar sastavlja vladu, predstavlja ministre parlamentu, i iznosi vladin program tražeći da joj se izglasa povjerenje.

Mandatom se zove i ovlaštenje koje je Lige naroda davala državama članicima da upravljaju bivšim njemačkom ili osmanskim kolonijama.
Teritorij se zvao mandatni teritorij, odnosno mandat.

## Reference

## Vanjske veze

* *mandate* (`en`)
* *mandat* (`sh`)
# Frakcija

| Frakcija fraction |
| --- |
| Frakcija demokrata na 5 Cionističkom kongresuFrakcija demokrata na 5 Cionističkom kongresu
 |
|  |

**Frakcija** (od srednjovjekovnog latinskog: *fraction*-*fractio*=lomljenje, podjela na dijelove, od latinskog *frangere*=slomiti, razbiti) može značiti;

1. U politici dio političke partije ili pokreta koji se u nekim pitanjima razilazi s mišljenjem i pogledima većine, odnosno koji se od cjeline odvojio zbog neslaganja sa generalnom linijom i politikom.
2. U kemiji, dio izdvojen iz neke smjese, kao što je frakcijska destilacija ili kristalizacija.
3. U rudarstvu, metalurgiji, mineralogiji-dio krute materije (pijeska, rude) ili tekućine (nafta), izdvojen po određenom redu.

## Povezano

* Frakciona kristalizacija
* Frakciona destilacija
* razlomak (matematička frakcija)
* Frakcija Crvene Armije

## Reference

## Vanjske veze

* *Frakcija* (`sh`)
# Veleposjednik

| Veleposjednik
 |
| --- |
| Veleposjednička kuća Ightham Mote u KentuVeleposjednička kuća Ightham Mote u Kentu
 |
|  |

**Veleposjednik** ili **zemljoposjednik** je ime za društvenu klasu koja ima veleposjede (od vele- + posjesti, posjed, odnosno velike količine zemlje.

Dobar dio veleposjednika svoja imanja stekao je za feudalizma kao pripadnici plemstva, ali od pojave kapitalizma i obični građani počeli su postajati veleposjednici, jer su mogli kupiti ta imanja od bankrotiranih plemića.
U Kraljevini Engleskoj od 16. vijeka je ime za veleposjednike bilo je *Gentry* Džentrija.

Vlasnici velikih imanja su i crkvene institucije, tako Vatikan ima samo u Rimu oko 3,000 nekretnina u Rimu.
Po tvrdnji prelata Zagrebačkog kaptola crkvi pripada više od 10% poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj.

Guy Shrubsole u svojoj knjizi *Who owns England*, navodi da samo 1 % populacije u ima polovinu Engleske, to nisu samo tradicionalni pripadnici perstva, već i novopečeni bogataši iz Londonskog Citya.

## Reference

## Vanjske veze

*What is the Gentry Class?* (`en`)
# Napolica

| Napolica
 |
| --- |
| Američki crni napoličari žanju pamuk 1941.Američki crni napoličari žanju pamuk 1941. |
|  |

**Napolica** je sistem obrađivanja poljoprivrednog zemljišta, po kojem zakupac ne plaća zakupinu u novcu zemljoposjedniku, već dijelom uroda, obično polovicom. *Napoličarsvo* je bilo prelazni oblik proizvodnje iz feudalizma u kapitalizam.

*Napoličarstvo* ima dugu historiju, i širok raspon oblika i vrsta ugovora. Neki oblici *napoličarskih ugovora* plod su tradicije, a neki su uređeni zakonskim aktima, kao što je talijanska *mezzadria*, francuski *métayage*, španjolski *mediero*, ili sistem po islamskim zemljama *muqasat*, koji postoji u šerijatskom pravu.

Kod *napolice* obje ugovorne strane i vlasnik i nadničar, snose zajedno rizik uspjeha ili neuspjeha, a nadničar ima motiv da žetva uspije

## Historija

*Napoličarstvo* se počelo širiti po Evropi od sredine 15. vijeka, kao efikasniji način od klasičnog feudalnog sistema. *Mezzadria* je u Italiji bila poznata već od 13. vijeka, *métayage* u drugom dijelu južne Francuske od 14. vijeka. U Holandiji sjeverna Francuskoj i Engleskoj to je postao rašireni model u 17. vijeku kad se povećao broj stanovnika. *Napoličarstvo* je postalo efikasnije od zakupa i prisilnog tjeranja kmetova na tlaku, jer su napoličari bili motiviraniji da povećaju proizvodnju, a time i svoj prihod, iako je zahtjevalo veće napore vlasnika zemljišta, u nadzoru svojih napoličara.

*Napoličarstvo* se raširilo po kolonijalnoj Africi, Škotskoj i Irskoj od 19. vijeka. Po južnim državama Sjedinjenih Američkih Država *napoličarstvo* se raširilo nakon Američkog građanskog rata u periodu poznatom kao Američka obnova koji je trajao od 1865. - 1877. Jug je bio devastiran ratom, sa dovoljno zemlje, ali bez novca za plaće i poreze, ukinuto je ropstvo pa se većina bivših robova našla na cesti, kako nisu imali novca za kupnju zemlje, prihvaćanje rada kod bivših plantažera - ovaj put kao napoličari za njih je bio jedini izlaz.

Američki napoličari, morali su zapravo urod dijeliti na troje, sa vlasnikom zemljišta te sa kreditorom koji im je davao sjeme i opremu na kredit

*Napoličari* su imali veći poticaj da efikasnije i bolje rade, - jer su od veće žetve imali više koristi. Ali sistem napolice bio je u cjelini manje efikasan nego robovski rad na velikim plantažama, gdje je postojala veća i efikasnija podjela rada.

*Napoličarstvo* je i danas široko rasprostranjen model poljoprivredne proizvodnje u mnogim siromašnim ruralnim područjima, naročito u Pakistanu i Indiji.

## Napoličarstvo po jugoslavenskim prostorima

*Napoličarstvo* se počelo sporo širiti po austrugarskim dijelovima bivše Jugoslavije (Slovenija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Vojvodina) od 1848., kad je ukinuto kmetstvo (iako je ono stvarno ukinuto tek 1918.), isti proces odvijao se i po Srbiji i Crnoj Gori. U zemljama pod osmanskom vlašću Sandžak, Makedonija i Kosovo *napoličarstvo* se počelo širiti tek od kraja 19. vijeka, uvođenjem sistema čivluka.

## Izvori

## Vanjske veze

* Sharecropping System (`en`)
# Grb Sjedinjenih Američkih Država

Grb Sjedinjenih Američkih Država (prednja strana)
**Grb Sjedinjenih Američkih Država** posjeduje svoju prednju i zadnju stranu. Većinom se koristi prednja strana grba kao npr. na pasošima, ambasadama, vojnim obilježjima i raznim zastavama. Na novčanicama američkog dolara se koriste obje strane grba. Grb je prvi puk korišten 1782.

## Prednja strana

Na prednjoj strani se nalazi bjeloglavi orao sa raširenim krilima, koji u jednoj kandži drži trinaest strijela koje, dok u drugoj drži maslinovu grančicu koje zajedno predstavljaju da SAD ima želju za mirom, ali da će uvijek biti spremna na rat. U kljunu drži traku sa natpisom "*e pluribus unum*" (bs: *jedan od mnogih*). Iznad glave orle sa nalazi trinaest zvjezdica koje su postavljene u obliku jedne zvijezde u formaciji 1-4-3-4-1. Na sredini grba se nalazi zastavica sa trinaest okomitih crveno bijelih traka koje predstavljaju zastavu Sjedinjenih Američkih Država.

## Zadnja strana

Grb Sjedinjenih Američkih Država (zadnja strana)
Na zadnjoj strani se nalazi "nedovršena" piramida sa "okom koji sve vidi" umjesto vrha. U dnu piramide je napisana godina MDCCLXXVI (1776). Iznad piramide se nalazi natpis "*Annuit Cœptis*", dok je ispod natpis "*Novus Ordo Seclorum*".

## Ponavljanje broja trinaest

Broj trinaest pojavljuje se na više mjesta na grbovima, što predstavlja trinaest prvobitnih kolonija američkih država. A to su:

* 13 zvijezda u krugu iznad orla
* 13 traka u sredini grba
* 13 strijela u kandži orla
* 13 slova u pojmovima "*e pluribus unum*" i "*annuit coeptis*"
* 13 listova na maslinovoj grančici
* 13 maslina na maslinovoj grančici
* 13 slojeva cigli na piramidi
* 13 stranica na traci sa pojmom "*novus ordo seclorum*"
* 13 crveno belih polja na zastavi Amerike

## Povezano

* Zastava Sjedinjenih Američkih Država

## Vanjske veze

* Stranica o američkom grbu
# .um

|  |
| --- |
| **.um** |
|  |
| **Uveden** | 1997
 |
| **Tip NID-a** | Najviši Internet domen državnih kodova
 |
| **Status** | Zvanično aktivan, ali ne izgleda da je trenutno funkcionalan
 |
| **Registracija** | *United States Minor Outlying Islands Registry* |
| **Sponzorska organizacija** | *Institut za informacione nauke Univerziteta Južne Kalifornije* |
| **Namenjena upotreba** | Entiteti povezani sa Američkim Malim Ostrvima
 |
| **Stvarna upotreba** | Ne izgleda da je u stvarnoj upotrebi
 |
| **Ograničenja registracije** | Registarski sajt je nefunkcionalan; registracije, čini se, nemoguće
 |
| **Struktura** | Registracije su prvobitno bile na trećem nivou ispod drugostepenih oznaka, a kasnije na drugom nivou
 |
| **Dokumenti** |  |
| **Politika rasprave** |  |
| **Vebsajt** | NIC .um
 |

**.um** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Američka Mala Ostrva. Administriran je od strane *United States Minor Outlying Islands Registry*. Prvobitno, registranti su mogli da registruju samo domene na trećem ili višem nivou, ali aprila 2002. godine, drugostepeni domeni su postali dostupni.

Međutim, u oktobru 2005. godine, preko Gugl pretrage ispostavlja se da nisu funkcionalni ni registarski sajt, niti bilo koji drugi **.um** sajt. Stoga, izgleda da ceo **.um** domen nije operativan u ovom trenutku. S obzirom da su ostrva koje domen predstavlja trenutno nenastanjena, ovaj domen se slabo upotrebljava.

## Vanjske veze

* IANA informacije o .um domenu Arhivirano 2008-07-19 na Wayback Machine-u
* NIC Američkih Malih Ostrva Arhivirano 2007-01-01 na Wayback Machine-u

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Kratica

*Vidi takođe: Abrevijatura i Akronim*
**Skraćenica** ili **kratica**, odn. **abrevijacija** (kasnolat. *abbreviatio*: kraćenje, pokraćivanje), skraćena riječ u pisanju tako da joj se neki dijelovi izostave i/ili sastave.

## Upotreba

Kratice se upotrebljavaju od najstarijih vremena (radi uštede pisaćeg materijala, napora pri urezivanju riječi u kamen ili kovinu, radi bržeg pisanja i sl.). Najčešće se krate: nazivi za mjere i novac, osobna (lična) imena, počasni naslovi, oznake zanimanja, riječi koje se često ponavljaju; u starim crkvenim tekstovima obično se krate sveta imena.

## Tvorba kratica

Kratica se obično tvori:

* a) suspenzijom ili **prekidanjem** (od riječi se piše samo prvo slovo ili nekoliko početnih slova), npr. *m* = metar, *t* = tona, *prof.* = profesor;
* b) kontrakcijom ili **sažimanjem** (od riječi se piše početak i kraj, a katkad i koje slovo iz sredine), npr. *dr* = doktor, ca = circa, *Bgd* = Beograd, *Zgb* = Zagreb;
* c) **slaganjem** početnih slova ili slogova od više riječi u novu riječ, npr. *HAZU* = Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, *SANU* - Srpska akademija nauka i umetnosti, *NAMA* = Narodni magazin (takve se kratice nazivaju akronimi).

## Posebne kratice

Posebnu kategoriju tvore kratice za koje se upotrebljavaju naročiti znakovi (npr. *$* = dolar, *&* = i, nastalo od latinskog *et*). U današnjim naučnim djelima redovito se u samoj knizi donosi popis upotrijebljenih kratica.

## Izvori

* *ELZ*
# Amerikanci

**Amerikanci** je izraz koji može označavati:

* stanovnike SAD
* specifičnu etničku skupinu, odnosno naciju (vidi: Amerikanci (nacija)) koja se formirala na teritoriju SAD u prethodna dva vijeka
* stanovnike oba američka kontinenta
# St. Augustine, Florida

| Sent Ogastin engleski: *St. Augustine* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Florida
 |
| Okrug
 | Sent Džons
 |
| Osnovan
 | 1565. 1565.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 12.975
 |
| Gustina stanovništva
 | 393,2 531,4 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Nadmorska visina
 | 0 m
 |
| Površina
 | 33 km²
 |
|   |
| Sent OgastinSent Ogastin (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 904 904
 |
| ZIP kod
 | 32080, 32084, 32085, 32086, 32095, 32082, 32092
 |
| FIPS kod
 | 12-62500
 |
| GNIS kod
 | 0308101
 |
| Web-stranica
 | www.ci.st-augustine.fl.us/ |

**Sent Ogastin** (engleski: *St. Augustine*) je grad u američkoj saveznoj državi Florida. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 12.975 stanovnika.

Naselje je septembra 1565. osnovao španski istraživač i admiral Pedro Menendez de Aviles i ono je nastarije stalno evropsko naselje i luka i kontinentalnom delu SAD.

## Demografija

Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živelo 12.975 stanovnika, što je 1.383 (11,9%) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 9.193 (79,3%)
 | 10.443 (80,5%)
 |
| Afroamerikanci
 | 1.747 (15,1%)
 | 1.506 (11,6%)
 |
| Azijati
 | 83 (0,7%)
 | 162 (1,2%)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 361 (3,1%)
 | 656 (5,1%)
 |
| Ukupno
 | 11.592
 | 12.975
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **St. Augustine, Florida** |

* United States Census Bureau
# Nova Holandija

**Nova Holandija** se može odnositi na:

* Nova Holandija (Australija), historijsko ime australskog kontinenta
* Nova Holandija (Acadia), teritorijalni zahtev Nizozemske tokom njene okupacije Akadije na severoistoku Severne Amerike u 1670-ima
* Nova Holandija (otok), otok kod grada Sankt Peterburga u Rusiji

ili:

* Holandski Brazil, kolonija Nizozemske Republike na atlantskoj obali Južne Amerike koja je egzistirala od 1630. do 1654.

## Povezano

* Nova Nizozemska ili Nova Belgija, kolonija Nizozemske Republike iz 17. vijeka na istočnoj obali današnjih Sjedinjenih Američkih Država
* New Holland, razvrstavanje