# Konferencija u Jalti

|  |
| --- |
| **Historija Krima** |
|  |
|  Antičko doba  |
|  Bosporsko kraljevstvo (438 p.n.e.-370)  |
|  Skitija  |
|  Ostrogotska država (4. vek)  |
|  Srednji i novi vek  |
|  Tema Herson (833/840-1204)  |
|  Kneževina Teodoro (14. vek-1475)  |
|  Krimski kanat (1441-1783)  |
|  Kefski ejalet (1568-1774)  |
|  Tauridska oblast (1783-1796)  |
|  Novorosijska gubernija (1796-1802)  |
|  Tauridska gubernija (1802-1917)  |
|  Krimski rat (1853-1856)  |
|  Savremeno doba  |
|  Krimska Narodna Republika (1917-1918)  |
|  SSR Taurida (1918)  |
|  Prva krimska regionalna vlada (1918)  |
|  Druga krimska regionalna vlada (1918-1919)  |
|  Krimska SSR (1919)  |
|  Južnoruska vlada (1920)  |
|  Vlada Južne Rusije (1920)  |
|  Krimska ASSR (1921-1941) |
|  Reichskommissariat Ukrajina (1941-1944) |
|  Krimska ASSR (1944-1945) |
|  Konferencija u Jalti (1945) |
|  Krimska oblast (1945-1991) |
|  Krimska ASSR (1991-1992) |
|  Republika Krim (1992-1995) |
|  Autonomna Republika Krim (od 1995) |
|  Republika Krim (od 2014) |
| Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Konferencija u Jalti** održana je 4. 2. 1945. godine na Krimu i na njoj su se sastali najviši predstavnici SAD-a, Sovjetskog saveza i Velike Britanije.

U razdoblju od 4. do 12. 2. 1945. godine, na Jalti su se sastali Roosevelt, Staljin i Churchill, te drugi vojni i civilni stručnjaci, kako bi raspravili i donijeli odluke o izgledu poslijeratnoga svijeta.

Konferenciji u Jalti je prethodila Teheranska konferencija sa istim sudionicima iz 1943. godine; završetak II. svjetskog rata je označila Potsdamska konferencija održana u srpnju 1945. - gdje je umjesto umrlog američkog predsjednika Roosevelta sudjelovao novi predsjednik Harry Truman, a umjesto Churchilla novi britanski premijer Clement Attlee.

Na Jaltskoj konferenciji postignut je sporazum u nekoliko glavnih točaka:

1. da se nakon savezničke pobjede Njemačka podijeli u okupacijske zone kojima će upravljati po jedna od četiriju savezničkih država: Velika Britanija, SAD, Sovjetski savez i Francuska. Osnovana je službena "Komisija za podjelu Njemačke", kojom se namjeravalo Njemačku podijeliti na do šest država,
2. da se nakon rata provede vojna, ekonomska i politička demobilizacija i denacifikacija Njemačke i da se osigura plaćanje reparacija - koje se mogu naplaćivati također pljenidbom privatne imovine Nijemaca i prisilnim radom,
3. da se u zemljama oslobođenima od njemačke okupacije vrate predratne vlade, uz izuzetak Bugarske, Rumunjske i Poljske - gdje je Sovjetski savez već bio instalirao satelitske vlade. U pogledu Francuske, priznata je vlada Slobodne Francuske,
4. da SSSR-u pripadne oko 40% predratnog teritorija Poljske, kojega je SSSR 1939. godine okupirao u Njemačko - sovjetskoj agresiji na tu zemlju izvršenoj sukladno Pakt Ribbentrop-Molotov. Gubitak teritorija Poljskoj će biti kompenziran dijelom teritorija Njemačke, nastanjenim u najvećem dijelu Nijemcima. Odluke SSSR-a o aneksiji teritorija Estonije, Letonije, Litve i Moldavije nisu dovođene u pitanje,
5. da se građane Jugoslavije i Sovjetskog saveza preda vlastima tih zemalja, neovisno o njihovom pristanku,
6. da će se nakon završetka rata osnovati Ujedinjeni narodi,
7. da će Sovjetski savez otpočeti ratne aktivnosti protiv Japana u roku od 90 dana nakon što bude poražena Njemačka,
8. da će saveznici surađivati u progonu nacističkih ratnih zločinaca,
9. da saveznici sporazumno rade i nastupaju u oslobođenim zemljama.

Ovim sporazumom dogovorene su i podjele sfera poslijeratnog političkog utjecaja, koje su u principu pratile doseg zone koje je u Europi osvojila Crvena armija - koja je u tom trenutku u kontinentalnoj Europi imala trostruko više vojske nego SAD i Velika Britanija zajedno.

## Povezano

* Jalta, Jalta