Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Belgijsko kolonijalno carstvo

Karta belgijskog kolonijalnog carstva
**Belgijsko kolonijalno carstvo** je činilo skup belgijskih kolonija od 1901. do 1962. U usporedbi sa drugim državama, belgijski kolonijalizam se razvio relativno kasno, buduća da je Belgija postala nezavisna država tek 1830. godine, a prije je bila dio Nizozemske.

## Kolonije, protektorati i koncesije

Belgija je imala dvije značajne kolonije u Ekvatorskoj Africi:

* Belgijski Kongo (od 1908. do 1960.), kasnije znan kao Zair (*Zaire*), danas Demokratska Republika Kongo. Ovaj prostor je od 1885. bio osobno vlasništvo belgijskog kralja Leopolda II (pod imenom Slobodna Država Kongo), a 1908. je pretvoren u belgijsku koloniju.
* Ruanda-Urundi (od 1916. do 1962.) je bila belgijski protektorat, danas su to države Ruanda i Burundi.

Također je pod njezinom vlašću bio i manji, zapadni dio Njemačke Istočne Afrike.

1901. godine, Belgija je dobila koncesijsku zonu u Tiencinu (kineski: 天津, pinjin: *Tiānjīn*) zajedno sa nekoliko drugih europskih sila i SAD-om, kao rezultat [[Bokserski ustanak|Bokserskog ustanka].
n
1919. godine, belgijskom kralju je dan otok Comacina (talijanski: *Isola Comacina*) koji je vraćen 1920. godine, Italiji.

## Osobne kolonije

* Kolonizaciju otoka Manhattana je 1626. godine, provela Nizozemska zapadnoindijska kompanija (nizozemski: *West-Indische Compagnie*), te je otok bio teritorij Nove Nizozemske.
* Banquibazar ili Bankibazar, današnji Ichapur u Bengalu u Indiji, kojeg je od 1717. do 1731. godine, držala Ostendska kompanija.
* Santo Tomas u Gvatemali je 1841. godine kolonizirala Belgijska kompanija za kolonizaciju.

## Naselja

U 19. stoljeću su u SAD-u stvorena naselja u Wisconsinu, Illinoisu, Pennsylvaniji i Louisiani.

Također postoji flamanska zajednica na Azorima i valonska u Švedskoj.

## Historija

Na Berlinskoj konferenciji 1885. godine, je dogovorena predaja Konga belgijskom kralju Leopoldu II., kao osobni posjed pod imenom Slobodna Država Kongo. 1908. ovaj posjed je prešao u ruke države pod nazivom Belgijski Kongo. Bogatu pokrajinu Katangu je izvorno iskorištavala druga kompanija. Privremeno je pod najmom Belgije bila i enklava Lado u Angloegipatskom Sudanu.

Belgijski Kongo je 1916. godine, okupirao bivše njemačke kolonije Ruanda-Urundi. Njih je u mandat Belgiji dala, 1924. godine, Liga naroda, pa poslije UN.

Nakon Kongoške krize, Belgijski Kongo je postao nezavisna država 1960. godine, a Ruanda-Urundi 1962. godine, kao države Ruanda i Burundi.

I nakon nezavisnosti ovih država, Belgija je s njima održala snažne političke i gospodarske odnose.
# Nizozemsko kolonijalno carstvo

Zemljovid nizozemskih posjeda
**Nizozemsko kolonijalno carstvo** (nizozemski: *Nederlands-koloniale Rijk*) činili su prekomorski posjedi Nizozemske od 17. do 20. stoljeća.

Temeljilo se na trgovini po cijelom svijetu, pošto je u 17. stoljeću golema trgovačka flota omogućila Nizozemcima postati moćna trgovačka sila. Do kraja 16. stoljeća amsterdamska luka bila je najprometnija u Europi, sa skladištima, bankama i trgovačkim kućama, kao i velikom pomorskom flotom. Nezadovoljni zbog toga što su ih Španjolci i Portugalci isključili iz Južne Amerike, Nizozemci su se zaputili na Daleki istok. Osnovali su Istočnoindijsku kompaniju za svoje trgovce i preuzeli nadzor nad trgovinom na „Otocima začina“ ili Istočnoindijskim otocima, preuzevši Javu i Molučke otoke od Portugalaca.

Nizozemska istočnoindijska kompanija je od 1619. godine imala sjedište u Bataviji (Džakarta) na otoku Javi (danas dio Indonezije). Ova kompanija je imala vojsku i moćnu flotu, koja je protjerala Engleze i Portugalce s Istočnoindijskih otoka i zauzela Cejlon, luku Malaka i nekoliko luka u Indiji. Ona je čak osnovala trgovačku postaju u Japanu, tako da su Nizozemci bili jedini Europljani kojima je to pošlo za rukom.

Nizozemci su pri osvajanju prekomorskih posjeda počinili brojne zločine nad domorocima. Pokolj Acehana na sjeveru Sumatre prilikom nizozemskog osvajanja sultanata Aceh krajem 19. stoljeća jedno je od djela genocida, kao i gotovo potpuno istrijebljenje stanovništva Banda otoka (od 13 000-15 000 preživjelo ih je oko 1000) koje su pobili vojnici Nizozemske istočnoindijske Kompanije uz sudjelovanje japanskih plaćenika i noviji nizozemski pokolj u Rawagedeu za vrijeme indonezijskog rata za neovisnost.

## Kolonije

* Nizozemska istočna Indija, prethodnica današnje republike Indonezije, najveći i najznačajniji nizozemski posjed, od 1800. do 1949.
* Nizozemski Antili (Aruba, Curaçao, Bonaire, Saba, Sveti Eustahije, južni dio otoka Sveti Martin
* Surinam (*Nizozemska Gvajana*), od 1667. do 1975.

Od potomaka Nizozemaca naseljenih na jugu Afrike nastali su Buri koji su vremenom razvili svoj jezik afrikaans, proistekao iz nizozemskog.

## Izvori
# Prekomorska proširenja Sjedinjenih Američkih Država

Zemljovid SAD-a s naznačenim prekomorskim posjedima
Države u kojima SAD ima svoje baze
Sjedinjene Američke Države danas imaju šesnaest prekomorskih posjeda, od kojih je pet naseljeno. Naseljeni posjedi su Portoriko (od 1898.), Guam (od 1898.), Sjevernomarijanski otoci (od 1975.), Američki Djevičanski otoci (od 1916.) i Američka Samoa (od 1899.). Nenaseljeni su atol Palmyra, otok Baker, otok Howland, otok Jarvis, atol Johnston, greben Kingman, otok Wake, atol Midway i otok Navassa. Nakon privremenog priključenja SAD-u, greben Serranilla i Bajo Nuevo su odbačeni i trenutačno upravno pripadaju Kolumbiji.

## Bivši posjedi

Afrika

* Liberija

Liberija nikada nije službeno kolonizirana ili proglašena od strane SAD-a. Državu je osnovala civilna organizacija koja se bavila pitanjem zbrinjavanja bivših crnih robova (*American Colonization Society*).

Azija

* Filipini (1898.-1946.)
* Nanpō otoci (1945.-1968.), Minami-Tori-shima (*Marcus Island*, 1945.-1968.),  Okinawa (1950.-1972.), Amami otoci (1950.-1953.)

Sjeverna Amerika

* Kuba (1899.-1902.)
* Swan otoci (1863.-1972.)
* Panama (1989.-1990.)
	+ Zona Panamskog kanala (1903.-1979.)
* Río Rico, Tamaulipas (1906.-1977.), Veracruz (1914.-1914.)
* Kukuruzno otočje (1914.-1971.)
* Dominikanska Republika (1916.-1924., 1965.-1966.)
* Haiti (1915.-1934.)

Južna Amerika

* greben Quita Sueño (1869.-1981.), greben Roncador (1856.-1981.), greben Serrana (?-1981.)
* Îles du Connétable U Francuskoj Gvajani (1856.-?)
* Falklandski otoci (1831.-1832.)

Oceanija

* Nuku Hiva (1813.-1832.)

Mornarica je proglasila otok Nuku Hiva posjedom SAD-a, ali tu odluku kongres nikada nije ratificirao.

* atoli Canton i Enderbury (1938.-1979.), Linijski otoci (?-1979.), Nikumaroro (1856.-1979.), otočje Phoenix (?-1979.)

* Starateljsko područje Pacifičkih Otoka (1947.-1994.)
	+ Maršalovi Otoci (1944.-1986., od 1986. nadalje *pridružena država*)
	+ Palau (1947.-1994., od 1994. nadalje *pridružena država*)
	+ Savezne Države Mikronezije (1944.-1986., od 1986. nadalje *pridružena država*)

* Pukapuka (1942.-1980.), Rakahanga (?-1980.)

## Izvori
# 1500-te

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1470-e 1480-e 1490-e – **1500-e** – 1510-e 1520-e 1530-e
 |
| **Godine:** | 1500 1501 1502 1503 1504 1505 1506 1507 1508 1509
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1500-e** su decenija koja je počela 1. januara 1500. i završila 31. decembra 1509.

## Događaji

## Reference
# 1510-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1480-e 1490-e 1500-e – **1510-e** – 1520-e 1530-e 1540-e
 |
| **Godine:** | 1510 1511 1512 1513 1514 1515 1516 1517 1518 1519
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1510-e** su decenija koja je počela 1. januara 1510. i završila 31. decembra 1519.

## Događaji

## Reference
# 1530-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1500-e 1510-e 1520-e – **1530-e** – 1540-e 1550-e 1560-e
 |
| **Godine:** | 1530 1531 1532 1533 1534 1535 1536 1537 1538 1539
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1530-e** su decenija koja je počela 1. januara 1530. i završila 31. decembra 1539.

## Događaji

## Reference
# 1540-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1510-e 1520-e 1530-e – **1540-e** – 1550-e 1560-e 1570-e
 |
| **Godine:** | 1540 1541 1542 1543 1544 1545 1546 1547 1548 1549
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1540-e** su decenija koja je počela 1. januara 1540. i završila 31. decembra 1549.

## Događaji i trendovi
# 1550-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1520-e 1530-e 1540-e – **1550-e** – 1560-e 1570-e 1580-e
 |
| **Godine:** | 1550 1551 1552 1553 1554 1555 1556 1557 1558 1559
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1550-e** su decenija koja je počela 1. januara 1550. i završila 31. decembra 1559.

## Događaji i trendovi
# 1560-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1530-e 1540-e 1550-e – **1560-e** – 1570-e 1580-e 1590-e
 |
| **Godine:** | 1560 1561 1562 1563 1564 1565 1566 1567 1568 1569
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1560-e** su decenija koja je počela 1. januara 1560. i završila 31. decembra 1569.

## Događaji i trendovi
# 1570-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1540-e 1550-e 1560-e – **1570-e** – 1580-e 1590-e 1600-e
 |
| **Godine:** | 1570 1571 1572 1573 1574 1575 1576 1577 1578 1579
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1570-e** su decenija koja je počela 1. januara 1570. i završila 31. decembra 1579.

## Događaji i trendovi
# 1580-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1550-e 1560-e 1570-e – **1580-e** – 1590-e 1600-e 1610-e
 |
| **Godine:** | 1580 1581 1582 1583 1584 1585 1586 1587 1588 1589
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1580-e** su decenija koja je počela 1. januara 1580. i završila 31. decembra 1589.

## Događaji i trendovi
# 1590-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| **Decenije:** | 1560-e 1570-e 1580-e – **1590-e** – 1600-e 1610-e 1620-e
 |
| **Godine:** | 1590 1591 1592 1593 1594 1595 1596 1597 1598 1599
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1590-e** su decenija koja je počela 1. januara 1590. i završila 31. decembra 1599.

## Događaji i trendovi
# 1507.

*Ovo je članak o godini 1507.*

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 2. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| Decenija:
 |  1470-e  1480-e  1490-e  – 1500-e –  1510-e  1520-e  1530-e  |
| Godine:
 | 1504 1505 1506 – **1507** – 1508 1509 1510
 |

1507.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1507.. (MDVII) |
| Ab urbe condita
 | 2260.
 |
| Islamski
 | 912–913.
 |
| Iranski
 | 885–886.
 |
| Hebrejski
 | 5267–5268.
 |
| Bizantski
 | 7015–7016.
 |
| Koptski
 | 1223–1224.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1562–1563.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1429–1430.
 |
| • *Kali Yuga* | 4608–4609.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4143–4144.
 |
| • 60 godina
 | Yin Vatra Zec (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11507.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **1507** (**MDVII**) bila je redovna godina koja počinje u petak (1. jan./sij. po julijanskom kalendaru).

## Događaji

* april - *Universalis Cosmographia*: Martin Waldseemüller prikazuje novootkrivene zemlje kao odvojene od Azije i daje im ime *America* po svom prijatelju Amerigu Vespucciju.
* 24. 4. - Ugarski sabor odbija krunisati Vladislavljevog sina Ludviga, ograničava kraljevsku vlast (mora imati saglasnost državnog vijeća), Ivan Zapolja proglašen vrhovnim kapetanom kraljevstva - kralj nije potvrdio ove zaključke.
* 4. 7. - Martin Luther zaređen za katoličkog svećenika.
* avgust - Guru Nanak Dev doživeo duhovno iskustvo i započeo misionarski rad - nastanak sikizma.
* 27. 8. - Dolazak Tristão da Cunhe okončao opsadu portugalskog garnizona u Kananoru.
* 12. 11. - U Konstancu potvrđen sporazum o bračnom savezu ugarskih Jagelonaca i Habsburga. (→ 1506).

### Tokom/tijekom godine

* Kardinal de Cisneros je novi Veliki inkvizitor Kastilje.
* Muhamed Šejbani zauzeo Herat, južnu prestonicu Timurida.
* Portugalci osvojili Mozambički otok (ustanovljena luka i pomorska baza) i otoke Sokotra (Tristão da Cunha) i Hormuz (Afonso de Albuquerque).
* Poslednja astečka Ceremonija Nove vatre (prema Sahagúnu).
* Osnovana Firuz-begova medresa u Sarajevu.
* Silvestar Bedričić tiskao *Naručnik plebanušev*.
* Dubrovčanin Nikša Ranjina počeo zapisivati u svoj "Zbornik".
* Katarina Kosić dolazi u Kotor.
* Sarajevo se prvi put pominje pod tim imenom.
* Štampar Makarije (sa Cetinja?) štampa u Vlaškoj "Liturgijar", knjigu bugarske redakcije.
* Monah Maksim posreduje i miri vlaškog i moldavskog vladara, Radua IV i Bogdana III.

## Rođenja

* 16. 9. - Jiajing, kineski car († 1567)
* 26. 10. - Alvise I Mocenigo, mletački dužd († 1577)

## Smrti

* 12. 3. - Cesare Borgia, bivši kardinal i vladar (\* 1475-76)
* 29. 7. - Martin Behaim, nemački moreplovac i kartograf (\* 1459)
* ca. Marko Andrijić, korčulanski graditelj i klesar

## Reference

* Vjekoslav Klaić, Svezak drugi: dio treći.... Treća knjiga: Doba kralja Matijaša Korvina i Jagelovića (1458-1526) (archive.org)
# 1549.

*Ovo je članak o godini 1549.*

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 2. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| Decenija:
 |  1510-e  1520-e  1530-e  – 1540-e –  1550-e  1560-e  1570-e  |
| Godine:
 | 1546 1547 1548 – **1549** – 1550 1551 1552
 |

1549.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1549.. (MDXLIX) |
| Ab urbe condita
 | 2302.
 |
| Islamski
 | 955–956.
 |
| Iranski
 | 927–928.
 |
| Hebrejski
 | 5309–5310.
 |
| Bizantski
 | 7057–7058.
 |
| Koptski
 | 1265–1266.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1604–1605.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1471–1472.
 |
| • *Kali Yuga* | 4650–4651.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4185–4186.
 |
| • 60 godina
 | Yin Zemlja P(ij)etao (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11549.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **1549** (**MDXLIX**) bila je redovna godina koja počinje u utorak (1. jan./sij. po julijanskom kalendaru).

## Događaji

* 29. 3. - Osnovan Salvador, prvi glavni grad Brazila (prvi guverner je Tomé de Sousa).
* 9. 6. - U Engleskoj predstavljen protestantski *Book of Common Prayer*, na jugozapadu zemlje ubrzo izbija pobuna (jedna od mnogih ove godine).
* 27. 7. - Jezuita Sveti Franjo Ksaverski stigao do Japana.
* 8. 9. - Ferdinandov opunomoćenik Nikola Salmo pregovara sa Jurjem Utišenićem oko preuzimanja ostatka Ugarske i Erdelja od Zapoljine udovice Izabele, ali Utišenićevi protivnici osujetili pregovore.
* 4. 11. - Pragmatična sankcija cara Karla V reorganizuje Sedamnaest Provincija Nizozemske.
* 10. 11. - Umro papa Pavao III.; usljed podjela u konklavi, Julije III. će biti izabran tek u veljači.
* 21. 12. - Osmansko-safavidski rat (1532-1555): Sulejman I okončao drugi pohod na Persiju (1548-49).

### Tokom/tijekom godine

* 1548-49 - Početak stvaralaštva Marina Držića.
* Nastavlja se sukob između bana Nikole Zrinskog i plemića iz Turopolja.
* Jezuita Petar Kanizije započeo kontrareformacionu misiju u Bavarskoj.
* Mohammed ash-Sheikh osvojio Fes, oborio Vataside i uspostavio vlast Saadita nad celim Marokom.
* Počinje redovna portugalsko-kineska trgovina preko ostrva Shangchuan.
* Srušila se kula na Linkolnskoj katedrali, zbog čega ona više nije najviša građevina na svetu - nasleđuje je Crkva svetog Olafa (Talin).
* Štampano: prva knjiga Ludovico Pasqualija iz Kotora i *Sedam salam pokornjijeh kralja Davida* Nikole Dimitrovića.
* 1549-50 - Podiže se Aladža džamija u Foči.
* Počela gradnja Mehmed-pašinog kompleksa u Lüleburgazu.

## Rođenja

* 13. 4. - Juraj IV. Zrinski, hrvatski velikaš († 1603)
* 30. 7. - Ferdinando I de' Medici, veliki vojvoda Toskane († 1609)
* Nikola Vitov Gučetić, plemić, filozof, političar i polihistor († 1610)
* Meletije I Pegas, aleksandrijski i carigradski patrijarh († 1601)

## Smrti

* 14. 2. - Il Sodoma, slikar (\* 1477)
* 10. 11. - Papa Pavao III. (\* 1468)
* 21. 12. - Margarita od Navarre, navarska kraljica, baka Anrija IV (\* 1492)
* Safa Girej, kazanski kan
* Paullu Inca, inkanski princ (\* 1518)

## Reference

* Vjekoslav Klaić, Svezak treći: dio prvi..... Prva knjiga: Doba kraljeva Ferdinanda I., Maksimilijana i Rudolfa (1527-1608) (archive.org)
# 1561.

*Ovo je članak o godini 1561.*

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 2. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 15. vijek – **16. vijek** – 17. vijek
 |
| Decenija:
 |  1530-e  1540-e  1550-e  – 1560-e –  1570-e  1580-e  1590-e  |
| Godine:
 | 1558 1559 1560 – **1561** – 1562 1563 1564
 |

Hram Vasilija Blaženog

1561.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1561.. (MDLXI) |
| Ab urbe condita
 | 2314.
 |
| Islamski
 | 968–969.
 |
| Iranski
 | 939–940.
 |
| Hebrejski
 | 5321–5322.
 |
| Bizantski
 | 7069–7070.
 |
| Koptski
 | 1277–1278.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1616–1617.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1483–1484.
 |
| • *Kali Yuga* | 4662–4663.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4197–4198.
 |
| • 60 godina
 | Yin Metal P(ij)etao (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11561.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **1561** (**MDLXI**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu (1. jan./sij. po julijanskom kalendaru).

## Događaji

* 31. 1. - Orleanski edikt suspenduje progon hugenota u Francuskoj.
* 4. 4. - Iznad Nirnberga primećena navodna bitka NLO-a (možda parhelion).
* 6. 6. - Šveđani pripojili Livoniju.
* lipanj - Nastavljaju se turska četovanja u Hrvatskoj.
* jun - Filip II. preneo španski dvor u Madrid.
* 29. 6. - Posvećen Hram Vasilija Blaženog u Moskvi.
* 10. 7. - Umro veliki vezir Rustem-paša Opuković, nasleđuje ga Semiz Ali-paša, takođe iz sh. krajeva (do 1565).
* jul - Ubistvom Pedra de Avendaña i još dvojice Španaca počinje druga velika pobuna Araukanaca.
* 19. 8. - Mary, kraljica Škota se vraća u Škotsku iz Francuske.
* rujan - Nikola Šubić Zrinski je novi kapetan Sigeta, nakon smrti Marka Stančića; zbog ovoga se moraju porušiti neki njegovi gradovi u Hrvatskoj, da ne bi pali Turcima u ruke.
* 8. 10. - Malkoč-beg poražen kod Hrastovice na Kupi.
* 18. 10. - Četvra bitka kod Kawanakajime, vrhunac sukoba Takeda Shingena i Uesugi Kenshina.
* 27. 10. - U Venecueli pogubljen pobunjeni konkistador Lope de Aguirre "Ludi".
* 28. 11. - Livonski rat: ugovorom iz Vilne deo Livonije se stavio pod zaštitu poljsko-litvanskog vladara.

### Tokom/tijekom godine

Alipašina džamija
* U Sarajevu izgrađene Alipašina džamija i Hadžijska džamija.
* Monasi iz manastira Papraća sakupljaju milostinju u pravoslavnim delovima Poljske; pominje se manastir Petkovica na Fruškoj Gori.
* *Libro de la invencion liberal y arte del juego del axedrez* španskog biskupa Ruy López de Segura-e o šahu.

## Rođenja

* 22. 1. - Francis Bacon, filozof († 1626)
* februar - Henry Briggs, matematičar († 1630)
* Ivan Kostajnički Kitonić, pravnik († 1619)

## Smrti

* 10. 7. - Rustem-paša Opuković, veliki vezir (\* ca. 1500)
* kolovoz - Marko Stančić Horvat, kapetan Sigeta
* Aleksej Adašev, savetnik cara Ivana
* Claude Garamond, graver i slovolivac (\* ca. 1490)

## Reference

* Vjekoslav Klaić, Svezak treći: dio prvi..... Prva knjiga: Doba kraljeva Ferdinanda I., Maksimilijana i Rudolfa (1527-1608) (archive.org)
# Heterija

**Heterija** je tajno udruženje grčkih patriota osnovano 1814. godine u Odesi sa ciljem organizovanja ustanka za otcepljenje od Osmanskog Carstva.

Pokret je na svome početku imao cilj da se obnovi Vizantija. Među Srbima imao je svoje pristalice. Jedna srpska organizacija nalazila se u Nišu, gde su bili 1821. godine pohapšeni i javno obešeni. Najpoznatiji među obešenima je bio Vladika Milentije.
# Rieti

| Rieti Comune di Rieti |
| --- |
| Palazzo ComunalePalazzo Comunale |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Zastava** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **Regija** | Lazio
 |
| **Provincija** | Rieti
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Antonio Cicchetti
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 206 km²
 |
| **Visina** | 405 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011)
 |
|  - **Grad** | 46.187
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 02100
 |
| **Pozivni broj** | 0746
 |
| **Službene stranice** www.comune.rieti
 |
| Karta
 |
| Rieticlass=notpageimage| Rieti na karti Italije |

**Rieti** je glavni grad istoimene talijanske provincije Rieti u Laciju. Grad je 2011. imao 46.187 stanovnika.

## Geografija

Rieti se prostire u plodnoj dolini rijeke Velino u masivu Abrucki Apenini, udaljen oko 87 km sjeverno od regionalnog centra Rima i 30-ak km jugoistočno od Ternija.

## Historija

Rieti je grad sabinjanskog porijekla, kog su zauzeli Rimljani i nazvali Reate. Na početku srednjeg vijeka podpadao je pod vlast langobardskog Vojvodstva Spoleto, kasnije i pod vlast Papinske Države, pa su ga pape često koristile za svoj boravak.

## Znamenitosti

Fontana delfina
Historijski centar Rietija na brežuljku je još uvijek opasan bedemom iz 13. vijeka. Ipak, najveća znamenitost grada je romanička katedrala Santa Maria iz 12. vijeka koja je puno puta restaurirana i tako pomalo uništena. Uz nju tu je i Biskupska palača iz 1283. i Gradska vijećnica (Palazzo Comunale) u kojoj se danas nalazi gradski muzej i galerija slika.

## Privreda

Rieti je industrijski grad sa velikom šećeranom i predionicama vunenih i viskoznih tkanina. Rieti je i transportno čvorište, iz njega se račvaju putevi za Rim, Terni i Aquilu.

## Gradovi prijatelji

* Ito
* Saint-Pierre-lès-Elbeuf
* Nordhorn

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2011-05-16 na Wayback Machine-u (`it`)
* *Rieti* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Tudor Vladimirescu

| Tudor Vladimirescu
 |
| --- |
|  |
| Biografski podaci
 |
| **Datum rođenja** | oko 1780.
 |
| **Mjesto rođenja** | Vladimir, Kneževina Vlaška (Osmansko Carstvo)
 |
| **Datum smrti** | 7. jun 1821.
 |
| **Mjesto smrti** | Târgoviște, Kneževina Vlaška (Osmansko Carstvo)
 |
| **Nacionalnost** | Rumunj
 |
| **Titule** | Vojvoda
 |
| Vojna karijera
 |
| **Ratovi** | Vlaški ustanak 1821 , Rusko-turski rat (1806–1812)
 |
| **Rod vojske** | pješadija
 |

**Tudor Vladimirescu** (Vladimir, oko 1780. - Târgoviște, 7. jun 1821.) bio je rumunjski nacionalni heroj, vođa ustanka 1821. u
Vlaškoj.

## Biografija

I Tudor (koji je bio obični seljak) se nekako zanio idejama francuske revolucije o narodnom oslobođenju od tuđinskih carstava, pa je aktivno sudjelovao u Rusko-turskom ratu (1806.–12.) i postao blizak sa ustanicima Prvog srpskog ustanka koji su se željeli osloboditi od Osmanskog Carstva.

Vođen tim idejama pridružio se grčkoj tajnoj revolucionarnoj organizaciji Heterija, koja je namjeravala podići ustanak u svim balkanskim zemljama. On se za razliku od lidera heterije Aleksandrosa Ipsilantisa istovremeno želio rješiti ne samo Osmanlija već i grčkih fanariota koji su zauzimali važne položaje u osmanskoj administraciji Dunavskih kneževina, ali i odnarođenih bojara.
Zbog tog uopće nije mario za heterijine instrukcije i naredbe, pa je ušao u prikriveni sukob sa njima.

To ga je koštalo glave jer je Ipsilantis posumnjao da tajno šuruje sa Osmanlijama kako bi onemogućio povlačenje grčkih ustanika iz krajeva oko Bukurešta. Zbog tog ga je dao uhapsiti, a ustanički vojni sud ga je osudio na smrt, pa je strijeljan.

## Reference

## Vanjske veze

* *Tudor Vladimirescu* (`en`)