Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vichada

| Vichada
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Puerto Carreño
 |
| **guverner** | Álvaro Arley León
 |
| Površina
 | 100060 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 113.000
 |
| **Gustoća** | 1 stanovnik na km²
 |

**Vichada** (španjolski: *Departamento de Vichada*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Departman se nalazi na istoku zemlje, prostire se po ravničarskom Llanosu u slivu rijeke Orinoco, omeđen sa sjevera i istoka Venecuelom, a sa juga
rijekom Guaviare.
Pored njih preko Vichade protiče nekoliko plovnih pritoka Orinoca, uključujući Metu koja formira granicu između Vichade i Departmana Guaviare.

Vichada ima površinu od 100,060 km², na kojoj je 2020. živilo 113,000 stanovnika.

Sa sjevera graniči sa Departmanom Arauca, sa sjeverozapada sa Departmanom Casanare, sa zapada sa
Departmanom Meta, sa jugozapada sa Departmanom Guaviare i sa juga sa Departmanom Guainía.

Administrativni centar departmana je grad Puerto Carreño.

## Administrativna podjela

Vichada je administrativno podjeljena na 4 općine (španjolski: *municipalities*).

## Historija

Deparman Vichada je osnovan 1991.

## Privreda

Kao i drugdje u Llanosu, stočarstvo je dominantna privredna grana, pored tog stanovnici se bave ribolovom, te lovom i skupljanjem biljaka.

Prometna infrastruktura je loša, jer ima samo jednu solidnu cestu, koja paralelno sa rijekom Metom ide od Villavicencia, do glavnog grada departmana Puerto Carreña na Orinoku. Do ostalih rijetkih naselja se može doći jedino avionom ili brodom po rijeci.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Vichada* Arhivirano 2022-12-06 na Wayback Machine-u (`es`)
# Puerto Carreño

| Puerto Carreño
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Vichada
 |
| **Osnovan** | 1922.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Jair Esteban Beltrán Hinojosa
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 12,205 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 7,030 km²
 |
| **Visina** | 51 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 14,974
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2,130 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 20,936
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 1.715 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 990001–990017
 |
| Karta
 |
| Puerto Carreñoclass=notpageimage| Puerto Carreño na karti Kolumbije
 |

**Puerto Carreño** je općina od 20,936 stanovnika i grad od 14,974 st. u sredini Kolumbije u Departmanu Vichada, čiji je
administrativni centar.

## Geografija

Puerto Carreño se nalazi na granici sa Venecuelom, na ušću rijeke Mete u Orinoco. Preko njegove luke odvijaja se sav robni
promet sa ostatkom zemlje.
Od Villavicencia na zapadu, sa kojim je povezan cestom N° 40, je udaljen 852 km.

## Historija

Gradski park
Prvi pokušaj da se osnuje naselje u tom dijelu Llanosu datira još iz kolonijalnih vremena kad je jezuitski misionar Alonso de Neira 1666. podigao misiju
*San Joaquín de Atanari* među indijanacima Achagua. Selo je napušteno 1669. zbog ratobornih Kariba i nedostatka hrane.
Slijedećih stotinjak godina bilo je više pokušaja misionara da osnuju trajno naselje, ali su svi završavali neuspješno sve do 1922. kad je general Buenaventura Bustos, prvi komesar Vichade
osnovao današnji grad.

Puerto Carreño je dekretom komesara 1930., postao sjedište policije.
Prvi hidroavion stigao je do Puerto Carreña, i sletio u rijeku Orinoco 1934., te su godine započeli radovi na izgradnji aerodroma, koji je dovršen 1936.

Kolumbijska vojska podigla je 1948. prvu kasarnu.
Od 1953. u gradu je stacionirana i Ratna mornarica radi bolje kontrole granice. Tri godine kasnije svečano je otvoren vodovod i bolnica. Od 1967. radi prva srednja škola.

Od augusta 1974. Puerto Carreño ima status općine.

## Privreda i transport

Ekonomija grada bazira na stočarstvu i prometu u luci.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Puerto Carreño* (Službene stranice grada) (`es`)
# Lista gradova u Kolumbiji

|  |
| --- |
| **Gradovi u Kolumbiji** |
| **Rang** | **Ime** | **Stanovništvo** | **Departman** |
| **Popis stanovništva u 1985** | **Popis stanovništva u 1993** | **Popis stavništva u 2005** |
| 1. | Bogotá | 4 176 769 | 4 931 796 | 6 763 325 | Bogotá
 |
| 2. | Medellín | 1 452 392 | 1 551 160 | 2 187 356 | Antioquia
 |
| 3. | Cali | 1 369 331 | 1 641 498 | 2 039 626 | Valle del Cauca
 |
| 4. | Barranquilla | 917 486 | 990 547 | 1 109 067 | Atlantico
 |
| 5. | Cartagena | 513 986 | 616 231 | 845 801 | Bolívar
 |
| 6. | Cúcuta | 383 584 | 459 640 | 566 244 | Norte de Santander
 |
| 7. | Bucaramanga | 351 687 | 410 065 | 502 654 | Santander
 |
| 8. | Ibagué | 280 638 | 340 191 | 465 859 | Tolima
 |
| 9. | Soledad | 168 291 | 236 521 | 455 029 | Atlantico
 |
| 10. | Soacha | 100 691 | 222 565 | 393 006 | Cundinamarca
 |
| 11. | Santa Marta | 175 687 | 270 253 | 384.189 | Magdalena
 |
| 12. | Villavicencio | 162 556 | 219 976 | 361 058 | Meta
 |
| 13. | Bello | 211 203 | 257 707 | 359 404 | Antioquia
 |
| 14. | Pereira | 241 927 | 348 023 | 358 681 | Risaralda
 |
| 15. | Manizales | 283 365 | 303 136 | 342 620 | Caldas
 |
| 16. | Pasto | 203 742 | 261 368 | 312 759 | Nariño
 |
| 17. | Neiva | 179 908 | 237 239 | 295 412 | Huila
 |
| 18. | Valledupar | 150 838 | 202 404 | 294 731 | Cesar
 |
| 19. | Buenaventura | 165 829 | 194 727 | 290 457 | Valle del Cauca
 |
| 20. | Montería | 162 056 | 210 297 | 288 192 | Córdoba
 |
| 21. | Armenia | 192 409 | 216 467 | 265 020 | Quindío
 |
| 22. | Floridablanca | 142 153 | 187 197 | 241 685 | Santander
 |
| 23. | Popayán | 149 019 | 169 423 | 227 840 | Cauca
 |
| 24. | Palmira | 181 157 | 196 213 | 223 049 | Valle del Cauca
 |
| 25. | Sincelejo | 122 484 | 168 410 | 218 430 | Sucre
 |
| 26. | Itagüí | 139 050 | 175 626 | 209 498 | Antioquia
 |
| 27. | Barrancabermeja | 141 516 | 144 769 | 168 307 | Santander
 |
| 28. | Envigado | 87 574 | 107 402 | 166 742 | Antioquia
 |
| 29. | Dos Quebradas | 97 063 | 129 572 | 164 437 | Risaralda
 |
| 30. | Maicao | 49 262 | 80 770 | 164 011 | La Guajira
 |
| 31. | Tuluá | 103 123 | 125 137 | 157 512 | Valle del Cauca
 |
| 32. | Tunja | 89 164 | 101 622 | 145 138 | Boyacá
 |
| 33. | Ríohacha | 49 931 | 77 083 | 137 224 | La Guajira
 |
| 34. | Florencia | 71 305 | 82 708 | 120 403 | Caquetá
 |
| 35. | Cartago | 95 650 | 100 946 | 119 063 | Valle del Cauca
 |
| 36. | Girón | 40 255 | 71 618 | 117 672 | Santander
 |
| 37. | Apartadó | 29 847 | 56 330 | 114 840 | Antioquia
 |
| 38. | Quibdó | 50 277 | 65 904 | 100 113 | Chocó
 |
# Sjevernoamerička ploča

| Sjevernoamerička ploča  |
| --- |
| Karta Sjevernoameričke ploče
 |
| Lokacija
 |
| **Kontinenti** | Sjeverna Amerika i Azija
 |
| **Oceani** | Atlantik i Pacifik
 |
| **Površina** | 75,888.000 km²
 |
| Tektonika
 |
| **Granične ploče** | Evroazijska, Afrička, Južnoamerička, Karipska, Kokosova, Pacifička, Fucova
 |
| **Transformne zone** | Kajmanski rov, Kalifornijski rift, Portorikanski rov
 |
| **Divergentne zone** | Srednjeatlanstki hrbat
 |
| **Konvergentne zone** | Centralnoamerički rov
 |
| Aktivnost
 |
| **Brzina** | 19 – 25 mm/god.
 |
| **Smjer** | istok → zapad
 |

**Sjevernoamerička ploča** je jedna od glavnih litosfernih ploča na Zemlji, površine od 75,888.000 km².

## Karakteristike

Sjevernoamerička ploča obuhvaća većinu Sjeverne Amerike, a proteže se istočno do Srednjeatlantskog hrpta odnosno zapadno do lanca Čerskij u istočnom Sibiru.

Na istočnoj strani nalazi se divergentna granica s Euroazijskom pločom na sjeveru te Afričkom pločom na jugu, formirajući sjeverni dio Srednjeatlantskog hrpta. Na južome dijelu graniči s Kokosovom pločom na zapadu te Karipskom pločom na istoku.

Zapadna strana je konvergentna granica s Juan de Fucovom pločom na sjeveru te transformni rasjed s Pacifičkom pločom na jugu duž rasjeda San Andreas.

Na sjevernoj strani nastavlja se Srednjeatlantski hrbat, pod imenom Srednjearktički hrbat.

## Reference

## Vanjske veze

* *SFT and the Earth's Tectonic Plates* na portalu Los Alamos National Laboratory Arhivirano 2013-02-17 na Wayback Machine-u (`en`)

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Sjevernoamerička ploča** |
# Karipska ploča

| Karipska ploča  |
| --- |
| Karta Sjeverne Amerike s Karipskom i Kokosovom pločom
 |
| Lokacija
 |
| **Kontinenti** | Sjeverna i Južna Amerika
 |
| **Oceani** | Atlantik i Pacifik
 |
| **Površina** | 3,319.000 km²
 |
| Tektonika
 |
| **Granične ploče** | Sjevernoamerička, Južnoamerička, Naskanska, Kokosova
 |
| **Transformne zone** | Kajmanski rov, Portorikanski rov
 |
| **Konvergentne zone** | Maloantilski rasjed, Centralnoamerički rov
 |
| Aktivnost
 |
| **Brzina** | 10 – 20 mm/god.
 |
| **Smjer** | jugoistok → sjeverozapad
 |

**Karipska ploča** je jedna od glavnih litosfernih ploča na Zemlji, površine od 3,319.000 km².

## Karakteristike

Karipska ploča leži ispod dijela Tihog oceana pored istočne obale Centralne Amerike. Graniči sa Sjevernoameričkom, Južnoameričkom, Naskanskom i Kokosovom pločom. Granice njihova sudaranja su područja intenzivne seizmičke aktivnosti, čestih potresa, tsunamija i vulkanskih erupcija.

Karipska ploča pomiče se prema istoku prema obje velike kontinentalne ploče, i prema Sjevernoameričkoj i Južnoameričkoj brzinom od 10 do 20 milimetara godišnje i to već nekoliko desetaka milijuna godina.

Zona kolizije sa Sjevernoameričkom pločom kod otoka Kube sada je relativno stabila, ali se zona subdukcije pomaknula prema Centralnoj Americi.

## Reference

## Vanjske veze

* *Caribbean Plate* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Karipska ploča** |
# Kurlandija

| Kurlandija Kurzeme  |
| --- |
| Pozicija Kurlanije na karti LatvijePozicija Kurlanije na karti Latvije |
|  |

**Kurlandija** (letonski: *Kurzeme*, njemački: *Kurland*, latinski: *Curonia/Couronia*, poljski: *Kurlandia*, ruski: *Курляндия*) je ime za jednu od 5 historijskih i kulturnih regija Latvije, koja se nalazi na zapadu zemlje uz Baltičko more.

## Historija

Kurlandija je ime dobila po svojim prastanovnicima, latvijskom plemenu - Kurši, koji su krajem 9. vijeka osnovali svoje plemensko kraljevstvo.

Nakon što je Livonsko bratstvo mača (od 1237. Livonski red ili Red Livonskih teutonskih vitezova) zauzelo litvanske zemlje sjeverno od Zapadne Dvine, negdje oko 1220. pokrenulo je križarski rat protiv Kurša i njihovog plemenskog kraljevstva. Kurški kralj *Lammekinus* u želji da izbjegne porobljavanje svog plemena i vlast Livonskog reda, sklopio je 1230. mir i to direktno sa papinim legatom. Pritom se obavezao da prihvaća papino sizerenstvo i pokrštavanje.

Tipični pejzaž
Livonski red je međutim odbio ispoštovati taj dogovor, oni su čak spriječili kralja da primi svoju krunu od pape, već su se kupnjom i smicalima nekako domogli oko dvije trećine kurlandijske zemlje od kurlandskog biskupa 1234. Nakon tog su 1269. definitivno podjarmili Kurše i vladali njima kao svojim kmetovima narednih 300 godina.

Livonski red (tada samo grana Teutonskog reda) rasformirali su svoj Red 1561. i na svojim domenama Kurlandiji i Semigalliji (koju su zauzeli oko 1290.) osnovali Kneževinu Kurlaniju i Semigaliju, pod sizerenstvom poljskog kralja.

Ta kneževina osnovana za posljednjeg Velikog majstora Reda - Gottharda Kettlera, procvjetala je za njegovih nasljednika u 17. vijeku, naročito za vladavine kneza Jacoba (vladao 1640.-82.). On je potaknuo razvoj manufaktura i brodogradnje i tako došao do snažne mornarice i unosne prekomorske trgovine. Njegova kneževina iako teritorijalno mala, bila je dovoljno bogata i moćna da osnuje vlastite kolonije u Karibima (Tobago 1645.-65.) i Zapadnoj Africi (Gambija 1651.-65.).

Prosperitet Kurlandije završio je 1658., kad je Švedska, koja je tad zaratila sa Poljsko-Litvanskom Unijom, zauzela kurlandsku prijestolnicu Jelgavu i zarobila kneza.

Jacob se 1660. uspio vratiti na tron- 1660., ali je njegova kneževina bila samo sjena nekadašnje moći. Njegovi nasljednici uspjeli su prividno zadržati ugled dinastije, pa se knez Friedrich Wilhelm Kettler 1710. uspio oženiti sa nećakinjom Petra Velikog Anom (budućom ruskom caricom).

Ipak su toliko oslabili da se nisu mogli odhrvati utjecaju sve snažnijeg Ruskog Carstva, pa kad je posljednji knez iz Dinastije Kettler umro 1737. rusi su na njegovo mjesto instalirali svog protežea Ernsta Johanna Biron. Na sličan način su radili do 1795. tad su za Treće podjele Poljske anektirali Kurlaniju.

Kurlandijski kmetovi su za ruske vladavine oslobođeni 1817, ali nisu dobili zemlju, pa je njemačko plemstvo ostalo favorizirana klasa do kraja 19. vijeka. Nakon Oktobarske revolucije i raspada Ruskog Carstva 1918.- Kurlandija je postala dio novoosnovane države Latvije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Courland* (`en`)
* *Couronians (Balts)* (`en`)
# Port Royal

*Za ostale upotrebe, pogledajte Port Royal (razvrstavanje).*

Arheološki kompleks Port Royal iz 17. stoljeća| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Jamajka |
| Registriran | 2025. |
| Vrsta | kulturno dobro |
| Mjerilo | iv, iv |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Port Royal**, smješten na ušću luke Kingston, je bio glavni grad otoka Jamajke od 1660. do 1692 i glavna engleska luka u 17. stoljeću. Služio je kao baza mnogim piratima i gusarima. Potonuo je u more nakon potresa 1692. Danas je poznat kao turistička atrakcija.

### Svjetska baština

Koneni i podvodni ostaci pružaju uvide u urbani kolonijalni život. Nekada ključno čvorište za transatlantsku trgovinu, uključujući trgovinu porobljenim Afrikancima, Port Royal je imao dubokomorsku luku i šest obrambenih tvrđava, od kojih su neke sada potopljene. Arheološki dokazi otkrivaju dobro očuvan raspored stambenih, vjerskih i upravnih zgrada, što služi kao prepoznatljiv znak britanske kolonijalne prisutnosti na Karibima.

Arheološki kompleks Port Royal iz 17. stoljeća uvršten je na listu UNESCO-ove svjetske baštine. Odluka je donešena na 47-om zasjedanju Komiteta za svjetsku baštinu od 6-16 jula 2025. god. u UNESCO-om sjedištu u Parizu.

## Vanjske veze

* The Port Royal Project Arhivirano 2012-04-27 na Wayback Machine-u (historical and archaeological research)
* Map: Old Port Royal Arhivirano 2007-02-14 na Wayback Machine-u (artistic interpretation of the city before the 1692 earthquake - by cartographer Shawn Brown)

## Izvori
# Tocumen

| Tocumen
 |
| --- |
| Terminal 2 na Internacionalnom aerodromuTerminal 2 na Internacionalnom aerodromu |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Panamá
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 65.3 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 113,174
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Tocumenclass=notpageimage| Tocumen na karti Paname |

**Tocumen** je grad od 113,174 na jugu Paname u Provinciji Panamá.

## Geografija

Tocumen se nalazi udaljen dvadesetak km sjeveroistočno od centra glavnog grada Ciudad Panamá. Danas je jedno od predgrađa te metropole u kojoj živi 2 / 5 stanovnika (preko 1,200,000) države.

## Historija

Tocumen je nastao početkom 1950-ih, istovremeno sa izgradnjom Internacionalnog aerodroma Tocumen (IATA: PTY, ICAO: MPTO).
Ime je dobio po indijanskom caciqu koji je vladao tim krajem.
Službeno je osnovan u junu 1960. godine.

Još 1972. izgledao je kao malo veće selo, mjesto od par nekoliko ulica i nekoliko kuća. Kako je rastao aerodrom, koji danas zauzima 20% teritorije grada, rastao je i Tocumen.
On danas osim aerodroma ima i druge važne institucije kao što je Tehnološki univerzitet Paname.

## Reference

## Vanjske veze

* *Corregimiento Tocumen* (na portalu Mapcarta) (`es`)
# Ancón (Panama)

| Ancón
 |
| --- |
| Panorama grada uz Panamski kanalPanorama grada uz Panamski kanal |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Panamá
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 204 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 24,931
 |
|  - **Gustoća** | 145.5 stan/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Ancónclass=notpageimage| Ancón na karti Paname |

**Ancón** je grad od 24,931 u sredini Paname u Provinciji Panamá.

## Geografija

Ancón se nalazi na istočnoj strani Panamskog kanala svega 5 km zapadno od centra glavnog grada Ciudad Panamá. Danas je jedno od predgrađa te metropole u kojoj živi 2 / 5 stanovnika (preko 1,200,000) države.

## Historija

Ancón je službeno osnovan u oktobru 1979., nakon što su Sjedinjene Američke Države prepustile zonu kanala panamskoj državi.
Zbog tog se u njemu još uvijek vidi američki utjecaj od vojničkih kasarni koje se pretvaraju u škole, univerzitete i muzeje do postrojenja za kanal.

Kako dugo nije bio urbaniziran on ima puno zelenila, pa su njegovi novi rezidencijalni kvartovi naseljeni srednjom i višom srednjem klasom, i brojnim strancima koji rade u Panami.

U Ancónu se nalazi luka sa željezničkom stanicom i aerodrom *Marcos A. Gelabert* i najveći trgovački centar u Panami - *Albrook Mall*.

## Reference

## Vanjske veze

* *Corregimiento Ancón* (na portalu Mapcarta) (`es`)
# Pedro Arias De Ávila

| Pedro Arias De Ávila |
| --- |
| Pedrov potpis |
| Rođenje | 1440. Segovia, Kruna Kastilje  |
| Smrt | 6. mart 1531. León Viejo, Španjolsko Carstvo (Nikaragva) |

**Pedro Arias De Ávila** znan i kao **Pedro Arias de Ávila**, i **Pedrarias** (Segovia, oko 1440.- León Viejo, 6. mart 1531.), bio je španjolski konkvistador i
guverner kolonija u Novom Svijetu.

## Biografija

Rođen je moćnoj plemićkoj familiji, njegov otac Pedro Arias Dávila Valiente, bio je utjecajan na kastiljskom dvoru.

Još kao mladić proslavio se kao vojnik u ratovima protiv Maura iz Emirata Granada 1490-ih i po Sjevernoj Africi 1508.-11.
Pretpostavlja se da je položaj novog kapetan generala i guvernera španjolskih kolonija *Castilla de Oro* u Novom svijetu - 1513., dobio zahvaljujući poznanstvu sa vrlo utjecajnim biskupom od Burgosa.
Pedro Arias je nakon tog 1514. otplovio u Novi svijet sa 19 brodova i nekih 1,500-2,000 kolonista.

U Novom svijetu je bio guverner Paname (1514.-26.) i Nikaragve (1527.-31.)

U zasluge Pedra Ariasa ubraja se osnivanje kolonija po današnjoj Panami (1514.) i Nikaragvi (1522.), kao i osnivanje Grada Paname 1531.
Pored tog zaslužan je za organizaciju ekspedicija, kao što je ona iz 1516 koju su vodili Hernán Ponce de León i Bartolomé Hurtado po krajevima današnje Kostarike i Nikaragve i
one iz 1524. po Andama koju su vodili Francisco Pizarro i Diego de Almagro i zauzeli Carstvo Inka.

Zamjera mu se da je bio previše grub i ljubomoran na svoje puno mlađe kapetane (kad je došao imao je preko 70 godina), i to što ih je umjesto da ih miri poticao na svađe. Pripisuje mu se odgovornost za suđenje i osudu na smrtnu kaznu Vascu Núñez de Balboi 1519.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Pedro Arias Davila* (`en`)
# Pljačka

*Ne treba miješati sa Razbojništvo.*
Američki vojnici snimljeni kako pljačkaju trgovinu cipelama nakon potresa u San Franciscu 1906.
**Pljačka** je izraz koji u najširem smislu označava krađu velikih razmjera, odnosno protupravno oduzimanje tuđe, bilo privatne ili javne imovine, a koje karakterizira neuobičajeno velika količine otuđenih predmeta ili neuobičajeno veliki broj počinitelja koji se njome nastoje okoristiti.

U užem smislu se pod time podrazumijevaju masovne krađe koje nastaju kao posljedica rata, prirodne katastrofe ili nereda, a koje dovode do stanja anarhije, odnosno trajnog ili privremenog nestanka institucija vlasti koja bi takve krađe trebale spriječiti ili sankcionirati. U nekim specifičnim slučajevima takve pljačke mogu biti tolerirane, pa čak i ohrabrivane od strane vlasti - za što postoje brojni historijski primjeri, prvensteveno u slučajevima kada su komandanti pobjedničkih vojski dozvoljavali njenim pripadnicima pljačku na račun poraženog neprijatelja.

U metaforičkom smislu pod "pljačkom" se mogu podrazumijevati i veliko bogaćenje protupravnim i moralu suprotnim metodama koje se događaju u mirnodopskom stanju. Tako se npr. privatizacija nekadašnjih poduzeća u društvenom vlasništvu na području SFRJ u postkomunističko doba često naziva "privatizacijskom pljačkom".

Krivično zakonodavstvo bivše SFRJ je "pljačku" poznavalo kao specifično krivično djelo isključivo u smislu razmjera otuđene imovine.

## Veze

* Maroderstvo
* Konfiskacija
* Ratni plijen

## Literatura

* Abudu, Margaret, et al., "Black Ghetto Violence: A Case Study Inquiry into the Spatial Pattern of Four Los Angeles Riot Event-Types," 44 *Social Problems* 483 (1997)
* Curvin, Robert and Bruce Porter, *Blackout Looting* (1979)
* Dynes, Russell & Enrico L. Quarantelli, "What Looting in Civil Disturbances Really Means," in *Modern Criminals* 177 (James F. Short, Jr. ed. 1970)
* Green, Stuart P., "Looting, Law, and Lawlessness," 81 *Tulane Law Review* 1129 (2007)
* Mac Ginty, "Looting in the Context of Violent Conflict: A Conceptualisation and Typology," 25 *Third World Quarterly* 857 (2004)
# Vojna kampanja

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kampanja.*
**Kampanja** je izraz kojim se u vojnoj terminologiji označava serija međusobno povezanih operacija ili bitaka na nekom širem području i/li dužem vremenskom periodu. Ukoliko je riječ o ofenzivnim operacijama, za to se ponekad koristi izraz **pohod**.

## Izvori

* Dupuy, T.N., *Understanding war: History and Theory of Combat*, Leo Cooper, London, 1992
# Amfiktionija

Izraz **amfiktionija** (starogrčki: ἀμφικτυονία), *"liga susjeda"* ili **Amfiktionski savez** je u arhajskom periodu drevne Grčke označavao savez drevnih grčkih plemena sklopljen u mračnoj prošlosti, prije nego što su se razvili grčki *polisi*.

Od svih amfiktionija je najpoznatija **Delfski** ili **Veliki amfiktionski savez**, čija je svrha bila briga o hramovima Apolona i Demetre. On je, po predaji, osnovan oko 1100. pne. a mitski osnivač mu je bio Amfiktion, brat Helena, praoca svih Grka. Predstavnici su se sastajali dva puta godišnje - na proljeće kod Termopila i u jesen u Delfima.

Delfski savez je u 5. vijeku pne. stekao političku važnost, odnosno postao oruđe za širenje hegemonije pojedinih grčkih država. Najpoznatiji primjer se zbio 356. pne. kada su Fokiđani napali Delfe, što je ostale članove Saveza natjeralo da proglase Treći sveti rat. Po njegovom završetku je članom Saveza postala Makedonija na čelu s Filipom II, koji je to iskoristio kako bi nametnuo makedonsku hegemoniju Grčkoj. Liga se, u određenim oblicima, održala sve do rimskog vremena, kada je nestala u 2. vijeku n.e.

## Reference
# Kanalizacija

Pariška kanalizacija
**Kanalizacija** je sistem tehničkih uređaja s mrežom nadzemnih i podzemnih vodova koji služe za odvod otpadnih i potencijalno štetnih tekućina.

## Vrste

Razlikujemo tri vrste kanalizacije:

* sanitarna kanalizacija, koja za svrhu ima odvođenje otpadnih tekućina i nečistoće iz stambenih, poslovnih i uredskih zgrada;
* industrijska kanlizacija, koja za svrhu ima odvođenje otpadnih tekućina iz industrijskih postrojenja;
* oborinska kanalizacija, koja za svrhu ima odvođenje oborinskih voda u naseljima i na javnim površinama.

Kanalizacija se čisti sa specijalnim alatima.

## Povezano

* Odvodnjavanje
* Higijena

## Vanjske veze

* Site on the history of sewers Arhivirano 2019-06-23 na Wayback Machine-u