Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dragutin Franasović

Dragutin Franasović
**Dragutin Franasović** (ćirilica: Драгутин Франасовић; Istanbul, 5. decembra 1842. – Beč, 18. aprila 1914.), general srpske vojske i političar.

## Biografija

Dragutin Franasović, rođen je 5. decembra 1842. u Carigradu. Posle završetka tri razreda gimnazije u Austriji, stupio je u srpsku redovnu vojsku 28. aprila 1862. U pješadijskog potporučnika unaprijeđen je 1867., kapetana druge klase 1875., pukovnika 1886., a generala 1894., kad mu je ostavka uvažena.

Međutim već 1895. vraćen je u aktivnu službu sa činom generala, pa je ponovno penzionisan 1897. U međuvremeno je naizmenično obavljao različite dužnosti u vojsci te u ministarstvu zaduženom za vojsku. Godine 1879. postaje ađutant kneza Milana, a počevši od 2. februara 1885. pa sve do 1896. godine u više je navrata obavljao različite ministarske funkcije. U međuvremenu bio je kancelar kraljevskih ordena.

U ratu 1876. bio je ađutant glavnog komandanta timočke vojske i ordonans oficir timočko-moravske vojske, dok je tokom rata 1877./1878. bio u štabu vrhovne komande. U ratu 1885. bio je ministar. Stric mu je bio Petar Franasović.

## Vanjske veze

* Lista popečitelja i ministara inostranih poslova od obrazovanja prve vlade 1811. godine do današnjeg danaArhivirano 2014-04-20 na Wayback Machine-u
* Dragutin Franasović - biografija
# Tadija Smičiklas

**Tadija Smičkiklas**
Spomen ploča na kući u Mesničkoj ulici u Zagrebu u kojoj je živio i umro Tadija Smičiklas.
**Tadija Smičiklas** (Reštovo, Žumberak, 1. listopada 1843. - Zagreb, 8. lipnja 1914.) je bio hrvatski povjesničar i političar.

## Biografija

Gimnaziju je završio u Zagrebu u grko-katoličkom sjemeništu, studirao je povijest i zemljopis u Beču. Profesorsku karijeru započinje na riječkoj gimnaziji (1870.), da bi nekoliko godina kasnije bio imenovan profesorom gimnazije u Zagrebu, a 1882. postaje redovitim profesorom Filozofskoga fakulteta. Godine 1883. izabran je pravim članom JAZU. Pripadao je Narodnoj neodvisnoj stranci, pristaša je i poštovatelj Račkoga i Strossmayera, a njegovi zastupnički govori u Hrvatskom saboru imali su velikoga odjeka. Tako je godine 1891. u Saboru izjavio: *"Mi hoćemo da nezavisna Hrvatska ima onaj položaj u monarhiji, koji imade i Ugarska"*. Također su glasoviti njegovi govori protiv bana Khuena povodom "arhivske afere" (otuđenja velikoga dijela hrvatske arhivske građe i njezina premještaja u Budimpeštu), te je učestalo tražio da se "*komorski spisi*" vrate u Zagreb. Studijske godine 1886./7. bio je dekan Filozofskoga fakulteta, a odmah potom izabran je i za rektora hrvatskoga sveučilišta u Zagrebu. Od 1875. odbornik je Matice hrvatske, a od 1889.-1891. i njezin predsjednik; zajedno s Kukuljevićem založio se da se Matica ilirska godine 1874. preimenuje u Maticu hrvatsku. Godine 1900. izabran je za predsjednika JAZU i na tom položaju ostao je do smrti. Umirovljen je 1905. godine, na vlastitu molbu. Bio je počasni građanin Zagreba, Varaždina i Karlovca.

Smičiklas je bio izuzetno poštovan u svim staležima društva i kao veliki domoljub i kao sjajan znanstvenik. Kako je bio neženja često se kod njega skupljala intelektualna zagrebačka (i hrvatska) elita.

"*Povijest Hrvata*" izdao je u dvije knjige (prvi dio izlazi u Zagrebu godine 1882, a drugi dio 1879., dakle, obrnutim redosljedom) prva je cjelovita sinteza povijesti hrvatskoga naroda koja je izuzetno mnogo podigla nacionalni osjećaj kod Hrvata.

Znanstveni ugled učvrstio je objavljivanjem, u deset knjiga, velike zbirke hrvatskih pravnih tekstova od samih početaka, "*Codex diplomaticus regni Croatiae, Dalmatiae et Slavoniae*".

## Važnija djela

* "Život i djela Vjekoslava Babukića" (1876.)
* "Spomen knjiga Matice Hrvatske"
* "Obrana i razvitak hrvatske narodne ideje od 1790. do 1835"
* "Život i djela Ivana Kukuljevića Sakcinskog"
* "Život i djela dra. Franje Račkoga" (1855.)

## Vanjske veze

* Tadija Smičiklas Arhivirano 2007-07-09 na Wayback Machine-u
# Vladislav Ribnikar

| Vladislav Ribnikar |
| --- |
|  |
| Rođenje | 13. novembar 1871. Trstenik, Kneževina Srbija  |
| Smrt | 1. septembar 1914. Sokolska planina, Kraljevina Srbija |

**Vladislav F. Ribnikar** (1871 — 1914), srpski novinar, najpoznatiji po tome što je osnovao dnevni list „Politika".

Rođen je 1871. u Trsteniku kao najstariji sin doktora Franca Ribnikara (Slovenca) i Milice rođ. Srnić (Srpkinje iz Kostajnice). Školovao se u Jagodini i u Beogradu. Studirao je na istorijsko-filološkom odseku Filozofskog fakulteta u Beogradu od 1888. do 1892. godine. Posle diplomiranja nastavio je studije u Francuskoj i Nemačkoj. U Beograd se vraća posle Majskog prevrata 1903. godine.

Bio je osnivač, 25. januara 1904. godine, dnevnog lista Politika i njegov prvi urednik.

Poginuo je 1. septembra 1914. godine kao učesnik Prvog svetskog rata, na frontu u zapadnoj Srbiji, na vrhu Rožanj Sokolske planine. Njegova dva brata bili su Slobodan (1873-1924) i Darko Ribnikar (1878-1914).

## Vanjske veze

* Fond Ribnikar Arhivirano 2006-02-16 na Wayback Machine-u
# August Macke

| August Macke |
| --- |
| ekspresionizam |
| August Macke, *Autoportret,* 1906, ulje na platnu |
| Biografske informacije |
| Rođenje | (1887-januara-03)3. januara 1887. Meschede |
| Smrt | 26. septembra 1914. (dob: 27) |
| Nacionalnost | njemačka |
| Opus |
| Polje | slikanje |

**August Make** (njemački: *August (Robert Ludwig) Macke*, Mešede, Vestfalija 1887 – Perte-le-Irlu, Marna, 1914) bio je nemački slikar, pripadnik pokreta Ekspresionizma.

Make je studirao između 1904. i 1906. u Diseldorfu i posle toga kod L. Korinta u Berlinu. Godine 1907. putovao je prvi put u Pariz gde je došao u dodir sa impresionizmom i fovizmom. Bio je veoma impresioniran čistim bojama koje se nanose na platno nezavisno od predmeta koji se slika. Njegov početni impresionistički stil evoluirao je pod uticajem Anrija Matisa u površinski nanos boja slobodnim potezom četke. Uz pomoć Franca Marka dospeo je i do Plavog jahača i učestvovao je 1911/12. na izložbama grupe. Pod tim uticajem, ali i pod uticajem orfizma Roberta Delonea pokazivali su njegovi radovi privremeno kubističke i futurističke elemente. Do potpune apstrakcije, međutim, Make nije išao. U tematskom pogledu bavio se uglavnom prikazima ljudi i njihove okoline, slikanjem parkova i prizora na ulici ali i predstavama arhitekture gradova i pejzaža. Godine 1914. krenuo je zajedno sa Paulom Kleom i L. Moajeom u Tunis. Njegovi akvareli koji su nastali tom prilikom su jasnog, svetlećeg kolorita i vesele prozračnosti. Iste godine mobilisan je i poginuo je na frontu.

## Odabrana dela

* Devojke ispod drveća, 1914
* Keruan (III), 1914
* Stenoviti pejzaž, 1914
* Pejzaž kod Hamameta, 1914

## Vanjske veze

* Kuća Avgusta Makea u Bonu
* Biografija
* Privatna internet prezentacija o Makeu Arhivirano 2011-09-17 na Wayback Machine-u
* Avgust Make u kolekciji Frider Burda
* 54 dela Avgusta Makea Arhivirano 2007-10-06 na Wayback Machine-u
* Biografija, dela, literatura
* Virtuelna galerija
# Davorin Jenko

| Davorin Jenko |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 9. studenog 1835.  Dvorje, Slovenija |
| Smrt | 25. studenog 1914.  Ljubljana, Slovenija |
| Pravac | romantizam |
| Znamenita djela |
| *Bože pravde* *Baba Hrka* *Markova sablja* |

**Davorin Jenko** (Dvorje, 9. studenog 1835. - Ljubljana, 25. studenog 1914.), bio je slovenski skladatelj i dirigent.

Rođen je 9. studenog 1835. u Dvorju kod Kranja kao Martin Jenko. Od 1859. do 1862. je bio zborovođa Slovenskog pjevačkog društva u Beču. U to je vrijeme skladao popularne slovenačke zborove, među kojima i *Naprej zastava slave* koja je kasnije postala himna Slovenije. Taj rad nastavlja kao zborovođa Srpskog crkvenog pjevačkog društva u Pančevu i Beogradskog pjevačkog društva, skladajući za zborove. Postavši dirigent Srpskog narodnog kazališta, piše glazbu za više od 80 pozorišnih djela (*"Đido"*, *"Seoska lola"*, *"Potjera"*, *"Vračara"*, *"Pribislav i Božana"*, *"Markova sablja"* sa završnim zborom *"Bože pravde"* koja je kasnije postala srpska nacionalna himna) i nekoliko koncertnih uvertira (*"Kosovo"*, *"Milan"*, *"Srpkinja"*, *"Aleksandar"*). Šezdesetih godina XIX. stoljeća postaje jedan od prvih romantičara u slovenskoj glazbi.

Kasnije Jenko postaje i predstavnik srpskog romantizma, gdje daje pečat čitavom jednom razdoblju - usavršava klasičan srpski komad sa pjevanjem, podiže instrumentalnu glazbu na viši umjetnički nivo, stvara prvu srpsku operetu (*"Vračara"* ili *"Baba Hrka"*, praizvedena 1882. godine, na istu priču kao i prva rumunjska opereta, samo je radnja prebačena u vlaški kraj Srbije) i udara temelje razvoju srpske opere. Umire 25. studenog 1914. u Ljubljani.
# Difrakcija

Slika 1.
**Uklon**, **ogib** ili **difrakcija** (lat. *diffringere* - razbiti) je skretanje valova s prvobitnog pravca prostiranja pri njihovom nailasku na rubove otvora ili na prepreku.

## Pojava

Pojava se objašnjava Huygensovim načelom. Do difrakcije dolazi kod prostiranja valova svih vrsta elektromagnetskih (svjetlost, Rendgenske zrake, radio valova), zvučnih valova itd. Osim toga difrakcija je potvrđena i kod fizičkih objekata na atomskoj razini, jer i čestice pokazuju valne osobine i u ovom slučaju pojava se može objasniti načelima kvantne mehanike.

Iako do difrakcije dolazi kad god val naiđe na prepreku, efekti difrakcije su najuočljiviji kada je veličina otvora (prepreke) reda veličine valne duljine vala. Najpovoljnija situacija za promatranje difrakcije je kada val nailazi na prepreku koja ima više bliskih otvora pomenutih dimenzija jer se tada na zaslonu formira difrakcijsko- interferencijska slika uslijed različitih putanja kojima se novonastali valovi prostiru.

## Historija

Youngov pokus
Efekt difrakcije je prvi put detaljno objasnio Francesco Maria Grimaldi koji je pojavi dao ime polazeći od latinske riječi *diffringere*, što znači “razbiti u komade”. Rezultati do kojih je Grimaldi došao su objavljeni posthumno 1665. godine. Isaac Newton isto je proučavao efekte vezane za difrakciju. Thomas Young je izveo poznati pokus 1803. godine demonstrirajući interferenciju valova na dva bliska otvora. Ovaj pokus mu je pomogao doći do zaključka da se svjetlost prostire kao val, nasuprot tvrdnjama mnogih znanstvenika da svjetlost ima čestičnu prirodu t.j. tvrdnjama da je svjetlost sastavljena od čestica.

## Difrakcija čestica

Po kvantnoj teoriji svaka čestica pokazuje i valne osobine. Dakle i čestice mogu interferirati difraktirati poput primerice zvučnih valova. Zapravo, difrakcija elektrona i neutrona, koja je potvrđena pokusom, bila je bitna pojava za kvantnu mehaniku jer je predstavljala jak argument u njenu korist kada su mnogi sumnjali u njenu ispravnost. Valna duljina čestica se naziva de Broglijeva valna duljina i iznosi *λ=h/p* gdje je h Planckova konstanta a p impuls (masa\*brzina čestice za čestice koje se ne kreću brzinama bliskim svjetlosnoj). Za makroskopske objekte ova valna duljina je toliko mala da se slobodno može zanemariti. Atom natrija koji se kreće brzinom od 3000m/s ima de Broglijeovu valnu dužinu od 5 pikometara - dakle čak i atomi imaju jako male valne dužine.

Osobina čestica da imaju male valne dužine ih čini idealnim za proučavanje kristalnih struktura materijala u čvrstom stanju i velikih molekula poput proteina.

## Veze

* Interferencija
* Valovi
* Huygensovo načelo
* kvantna mehanika

## Vanjske veze

* Gap Obstacle Corner – Java simulation of diffraction of water wave.
* Google Maps – Satellite image of Panama Canal entry ocean wave diffraction.
* Google Maps and Bing Maps - Aerial photo of waves diffracting through sea barriers at Sea Palling in Norfolk, UK.
# Atomska masa

**Atomska masa** je suma masa čestica koje čine atom, tj. protona i neutrona, zajednički zvanih nukleoni.

Izražava se preko jedinice u, koja je 1/12 mase jezgre ugljika C12, i iznosi 1.67\*10-27 kg. Dakle, atomska masa je relativan bezdimenzionalan broj izražen preko baždarene jedinice u, koja je u kg.

Atomska masa navedena u periodnom sustavu elemenata odnosi se na elemente koji se nalaze u prirodi, a oni se često sastoje od nekoliko izotopa zastupljenih u određenim postotcima. Npr. element Bor čine izotopi s 10 i 11 nukleona u prosječnom omjeru 18,83:81,17. Tako se od atomskih masa tih izotopa dobiva navedena vrijednost 10,811.

## Reference

## Vanjske veze

* IUPAC Commission on Isotopic Abundances and Atomic Weights
* NIST relative atomic masses of all isotopes and the standard atomic weights of the elements
* Atomic Weights of the Elements 2011
# Theodore William Richards

|  |
| --- |
| **Theodore William Richards** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | 31. janar 1868 Germantown, Pennsylvanija
 |
| Smrt
 | 2. april 1928 Cambridge, Massachusetts
 |
| Polje
 | fizikalna kemija
 |
| Institucija
 | Harvard University
 |
| *Alma mater* | Haverford College Harvard University
 |
| Akademski mentor
 | Josiah Parsons Cooke
 |
| Istaknuti studenti
 | Gilbert N. Lewis Farrington Daniels Malcolm Dole
 |
| Poznat po
 | Atomske težine termokemija elektrokemija
 |
| Istaknute nagrade
 | Nobelova nagrada za kemiju (1914)
 |

**Theodore William Richards** (31. januar 1868 – 2. april 1928) je bio američki kemičar, poznat po tome što je godine 1914. osvojio Nobelovu nagradu za kemiju u "znak priznanja za otkriće točne atomske težine brojnih kemijskih elemenata."

## Reference

## Literatura

* Conant, James Bryant (1974), „Theodore William Richards”, *Biographical Memoirs. National Academy of Sciences (U.S.)* **44**: 251 – 286
* Huddleston, John Henry (1907), *Secretary's Report: Harvard Class of 1886*, New York, pp. 132 – 133

## Vanjske veze

* Nobel Prize biography
* Theodore Richards Medal Arhivirano 2010-09-29 na Wayback Machine-u
# Jahta

Jahta *Eclipse*
**Jahta** je naziv koji se koristi za brodove čija je jedina svrha sport odnosno rekreacija.

U doba jedrenjaka pod jahtama su se prvenstveno podrazumijevali brzi brodovi sagrađeni za prijevoz važnih putnika.

Danas se pod tim izrazom podrazumijevaju luksuzno opremljeni čamci ili brodovi koji putnicima omogućavaju veliki komfor tokom dugotrajnih putovanja. Posjedovanje jahte se u današnjem svijetu često smatra znakom velikog bogatstva.
# Teretni brod

Teretni brod za rasute terete
**Teretni brod** je brod kome je glavna svrha prevoz različitih vrsta tereta od jedne do druge luke.

Takvi brodovi su u pravilu specijalno sagrađeni u tu svrhu, odnosno opremljeni dizalicama i drugim napravama kako bi olakšali ukrcavanje i iskrcavanje tereta.

Teretni brodovi se razlikuju po nameni, odnosno vrsti tereta koji prevoze. Od njih su najveći tankeri, specijalizirani za prevoz tekućeg ili plinovitog tereta, najčešće nafte i njenih derivata.

## Vrste po teretu

Prema vrsti tereta koje prevoze teretne brodove možemo podijeliti na:

* kontejnerski brod (ili brod za prijevoz spremnika)
* brodove za rasute terete (engl. *bulk carrier*)
* tankere za naftu
* tankere za plin (LPG brodovi i LNG brodovi)
* Ro-Ro brod
* brodove hladnjače ("frigo")
* brodove za kemikalije
* brodove za rudaču, rasuti teret i naftu (OBO)
* brodove za opći teret (general cargo)
* brodove za opskrbu naftnih platformi (engl. *supplier*)
* brodovi za teške terete (engl. *heavy lift*)
* brodovi posebnih namjena i izvedbi

## Vrste po dimenzijama

Teretne brodove dalje možemo podijeliti prema dimenzijama (a one su u ovisnosti o plovnim kanalima kroz koje prolaze) na:

* **Small Handy size**, brodovi od 20 000-28 000 t ukupne nosivosti
* **Handy size**, brodovi od 28 000-40 000 t ukupne nosivosti
* **Handymax**, brodovi od 40 000-50 000 t ukupne nosivosti
* **Seawaymax**, najveća dimenzija broda koji može proći kroz Kanal St Lawrence
* **Aframax**, naftni tankeri od 80 000 do 110 000-120.000 t ukupne nosivosti. Prevoze sirovu naftu, ponekad i teško ulje.
* **Suezmax**, najveća dimenzija broda koji može proći kroz Sueski kanal. Prevoze sirovu naftu, ponekad i teško ulje.
* **Panamax**, najveća dimenzija broda koji može proći kroz Panamski kanal
* **Capesize**, brodovi koji su većih dimenzija od onih koje su uvjetovane Sueskim i Panamskim kanalom te ne mogu proći kroz njih
* **VLCC** (engl. *Very Large Crude Carrier*), supertankeri, od 160 000 do 400 000 t ukupne nosivosti Prevoze isključivo sirovu naftu.
* **ULCC** (engl. *Ultra Large Crude Carrier*), mamut-tankeri, za više od 400 000 t ukupne nosivosti. Prevoze isključivo sirovu naftu.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ship photos
# Velenje

| Velenje
 |
| --- |
| Snimka grada iz 1960.Snimka grada iz 1960. |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Slovenija
 |
| **Pokrajina** | Štajerska
 |
| **Statistička regija** | Savinjska
 |
| **općina** | Občina Velenje
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 12.6 km²
 |
| **Visina** | 396
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2013.)
 |
|  - **Urbano područje** | 25 333
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2 010.6 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 3320
 |
| **Službene stranice** www.velenje
 |
| Karta
 |
| Velenje
 |

**Velenje** (1981–90. **Titovo Velenje**), grad u Sloveniji; 25 333 st. (2013). Administrativni centar Mestne občine Velenje na sjeveroistoku Slovenije.

## Geografija

Velenje leži u Šaleškoj dolini duž obala rijeke Paka, udaljeno oko 24 km sjeverno od Celja i oko 6 km istočno od Šoštanja, sa kojim je praktički spojen u jednu urbanu cjelinu.

## Historija

Velenje se kao naselje prvi put spominje u dokumentima 1264. kao **Weln**, a utvrda iznad grada (Velenjski grad) - 1264.

Šaleška dolina je tokom 16. vijeka bila jedan od centara protestantizma u Štajerskoj, oni su izgradili prvu školu u Velenju.
Zna se da je 1801. u Velenju izbio velik požar, u kom je izgorjelo puno zgrada, između ostalog i crkva sv. Marija. Velenje je 1889. imalo samo 364 stanovnika, i po svemu je daleko zaostajalo za susjednim Šoštanjem.
Veći i brži razvoj Velenje je doživjelo tek od kraja 19. i početkom 20. vijeka, kad je otvoren rudnik uglja.

Ipak pravi ubrzani razvoj doživjelo je nakon Drugog svjetskog rata 1950-ih kad se počelo graditi kao novi ogledni grad socijalizma pod vodstvom vrlo agilnog direktora rudnika Nestla Žganka.

## Privreda

Velenje je nekad bilo poznato po rudniku ugljena, a nakon tog po tvornici Gorenje, velikom proizvođaču bijele tehnike

## Poznati sugrađani

* Jolanda Čeplak, slovenska atletičarka srednjeprugašica osvajačica brončane olimpijske medalje.

## Gradovi prijatelji

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Njemačka, Esslingen am Neckar
* UK, Neath Port Talbot
* Poljska, Piotrków Trybunalski
 | * Hrvatska, Split
* Holandija, Schiedam
 | * Italija, Udine
* Francuska, Vienne
* Srbija, Vrnjačka Banja
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Velenje (`sl`)
# Inač

| Inač
 |
| --- |
|  |
| **Nadmorska visina** | 1.425 m
 |
| **Republike** |  Federacija Bosne i Hercegovine
 |
| **Države** |  Bosna i Hercegovina
 |
|  |

**Inač** je planina 30 km zapadno od Sarajeva (1425 m) između Kreševa i Fojnice, na razvođu reka Kreševke i Željeznice.

Građena je od krečnjaka trijaske starosti, ispod koje leže peščari donjeg trijasa. Širu okolinu, grade paleozojske metamorfne stene i eruptivi (Bosansko škriljavo gorje). Na krečnjacima je razvijen krš, a na ostalim stenama oblici rečne erozije.

Planina je pokrivena mešovitom šumom i šikarom. Kraj je rudonosan: barit, železo, bakar i zlato.
# Roots (miniserija, 1977)

| Roots (miniserija, 1977) |
| --- |
|  |
| Format | Historijska miniserija |
| Kreator | Alex Haley |
| Producent | David L. Wolper Stan Margulies |
| Uloge | Ben Vereen LeVar Burton John Amos Louis Gossett, Jr. Leslie Uggams Georg Stanford Brown |
| Muzika | Gerald Fried Quincy Jones (ep. 1) |
| Zemlja |  SAD |
| Originalni kanal | ABC |
| Originalno prikazivanje | 23. januar 1977. – 30. januar 1977. |
| Br. epizoda | 8 (premontirano u 6 za VHS i DVD izdanja) |
| Slijedi | *Roots: The Next Generations* |

Roots je američka televizijska mini-serija temeljena na knjizi Alexa Haleya *Roots: The Saga of an American Family* i originalno prikazana na programu TV-mreže ABC 1977. godine.

Zaplet serije se temeljio na prvom dijelu Haleyeve knjige te je opisivao životni put Kunta Kintea, sina Mandinka poglavice iz današnje Gambije koji je 1767. godine otet i prodan u roblje u Sjevernoj Americi. Serija je pratila njegove neuspješne pokušaje da izbori slobodu, a kasnije i njegovih potomaka sve do američkog građanskog rata i ukidanja ropstva u SAD.

Serija je imala ogroman uspjeh, postavši jednim od fenomena popularne kulture 1970-ih te potakavši zanimanje za geneaologiju i porodične historije. Nagrađena je nizom prestižnih nagrada kao što su Emmy i Zlatni globus. Krajem 1970-ih je emitirana širom svijeta, uključujući i bivšu Jugoslaviju gdje ju je Radiotelevizija Sarajevo emitirala u okviru programa JRT-a pod naslovom Korijeni.

Godine 1979. je snimljen njen nastavak pod nazivom *Roots: The Next Generation*.

Godine 2016. je u produkciji History Channela snimljen istoimeni remake.

## Vanjske veze

* Encyclopedia of TelevisionArhivirano 2013-04-11 na Wayback Machine-u
* *Roots* na sajtu IMDb
# Radiotelevizija Sarajevo

**Radiotelevizija Sarajevo** je bila nacionalno radiodifuzno poduzeće SR Bosne i Hercegovine, odnsono jedna od ukupno osam radiotelevizijskih kuća tadašnjeg emiterskog sistema Jugoslavenske radiotelevizije. Osnovana je sredinom 1960-ih u Sarajevu kao republička radiotelevizijska kuća za Bosnu i Hercegovinu.

Potječe od Radio Sarajeva koje je s radom započelo 10. aprila 1945. godine počeo Radio-Sarajevo, čuvenim riječima prvog spikera i tehničara Đorđa Lukića Cige "Ovdje Radio Sarajevo! Smrt fašizmu - sloboda narodu". 1969. godine sa radom počinje i TV Sarajevo. Oba medija bila su znak posebnosti i državnosti Bosne i Hercegovine, a za njihovo osnivanje su najzaslužniji bosanski političari Hamdija Pozderac i Branko Mikulić. U bivšoj Jugoslaviji je program TV Sarajevo stekao popularnost 1980-ih zabavnim emisijama, među kojima se najviše ističe *Top lista nadrealista*.

Od 1992. godine, Radiotelevizija Sarajevo je i službeno nacionalna RTV kuća Bosne i Hercegovine, poznata pod imenom "Radiotelevizija Bosne i Hercegovine" (RTVBiH), koja je od prije par godina i javni RTV servis za teritoriju čitave BiH. Radiotelevizija Bosne i Hercegovine (ili Javni radiotelevizijski servis Bosne i Hercegovine, PBSBiH) članica je "Eurovizije", evropske unije javnih i nacionalnih kuća.