Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vitez

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vitez (razvrstavanje).*
Srebrena statua viteza, napravljena kao trofej 1850. godine
U prošlosti, **vitez** je bio ratnik koji je sledio plemića ili plemić koji je sledio kralja.

Danas je, u nekim zamljama, **vitez** titula koju dodeljuje monarh. U Velikoj Britaniji i nekim drugim zamljama Komonvelta vitezovi se oslovljavaju sa *ser*.

## Koreni

Najstariji poznati reljef na kome je prikazan vitez, iz Sasanide, blizu Kermanšaha, Iran
Reč vitez se prvi put javlja u starom Rimu *(equites)*. Vitez je najčešće opisivan kao sluga Krune i Boga, mada je takođe veoma često i bogati mladi plemić.

Figura viteza iz Persije je dovela do teorije po kojoj su srednjovekovni vitezovi apsorbovali mnoge tradicije koje su do njih došle iz Persijsko-Vizantijskih ratova.

U srednjem veku, termin *vitez* se odnosio na opremljenog naoružanog vojnika. Izvorno, vitezovi su bili ratnici na konjima, ali se titula kasnije počinje vezivati za plemstvo i socijalni status, ponajviše zbog cene opreme za konjanika.
U početku konjanici nisu bili toliko važni u ratu, jer su pešaci bili najvažniji u svim severnoevropskim armijama. Tokom vremena konjica je dobijala sve veći značaj u vojnoj taktici evropskih armija. Jedan od razloga je bio taj što su pešaci u borbi u znatno nepovoljnijem položaju u odnosu na konjicu.

## Vitezovi u feudalnom sistemu

Vitezovi i viteštvo su blisko povezani sa feudalnim sistemom. Na teritoriji današnje Francuske, postojala je društvena organizacija u kojoj su ratnici bili posebna socijalna grupa koja je umesto u novcu, koga nikad nije bilo dovoljno, bili plaćani u zemlji. Proširenjem tih imanja nastajala su feudalna dobra. Za vitezove su radili seljaci koji su proizvodili hranu. Kralj je mogao da skupi vitezove zbog nekog vojnog pohoda ili odbrane zemlje.

Posle nekog vremena kraljevi su želeli da poseduju stajaću vojsku koja bi im bila stalno na raspolaganju i koju bi mogli koristiti u dugotrajnim pohodima. Ta vojska bi bila i profesionalna, a samim tim i lojalnija vladaru.

Vitez u ratnoj opremi
## Pravila

Vitez je morao da se pridržava striktnih pravila ponašanja. Ideali vitezova su bili viteške vrline; kod po kome su bili pod zakletvom, mada je to češće dio romantične legende nego što je to bilo u stvarnosti. Ti kodeksi ponašanja su bili propagirani od strane crkve, koja je promovisala ideale dobročinstva je pokušavala da vitezove pretvori u ratnike za hrišćanstvo.

## Promjene

Promjene u vojnoj taktici, kao što je korišćenje luka i strele velikog dometa kod Engleza protiv francuske konjice (vidi Velški luk), su umanjile značaj vitezova. Pravi kraj vitezovi su doživeli početkom korišćenja baruta i vatrenog oružja.

## Počasti: savremena primena

Titula vitez se još uvek koristi u:

* Velikoj Britaniji i nekim zemljama Komonvelta;
* U nekim evropskim zemljamas, kao što je Holandija. Na holandskom vitez se kaže *ridder*, titula je npr. *Ridder in de Orde van Oranje–Nassau*;
* Malezija;
* Tajland;

## Vanjske veze

* "Gravure u steni Sasanidskog kralja"
# 451.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 4. vijek – **5. vijek** – 6. vijek
 |
| Decenija:
 |  420-e  430-e  440-e  – 450-e –  460-e  470-e  480-e  |
| Godine:
 | 448 449 450 – **451** – 452 453 454
 |

Atilin pohod na Galiju 451.

Godina **451.** (**CDLI**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Marcijana i Adelfija** (ili, rjeđe, **godina 1204. *Ab urbe condita). Oznaka 451. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* 7.4. – Huni na čelu sa Atilom prodiru u Galiju te osvajaju i pustoše Metz.
* 20.6. – Bitka na Katalaunskom polju: Atilina hunsko-ostrogotska vojska se suprotstavlja zapadnorimskoj vojsci Flavija Aecija kojoj pomažu Vizigoti; rezultat jednog od najkrvavijih okršaja svog vremena se tradicionalno tumači kao posljednja rimska pobjeda, odnosno Atilin poraz.
* Sasanidski perzijski kralj Jezdgerd II donosi kojim je zabranjeno slavljenje Šabata i naređeno pogubljenje jevrejskih vođa u Carstvu, uključujući egzilarha Mar Nunu.
* Bitka kod Vartanantza u kojoj perzijska vojska tuče armenske ustanike na čelu sa Svetim Vartanom. Iako je ustanak ugušen, armensko junaštvo se, po tradiciji, duboko dojmilo kralja Jezdegerda koji je zbog toga dozvolio svojim armenskim podanicima da slobodno ispovijedaju kršćansku vjeru.
* 8.10. – Halkedonski sabor - Ekumenski sabor na kome je osuđen i svrgnut Dioskor, patrijarh Aleksandrije, a Jeruzalem proglašen sjedištem patrijaršije. Dioskorovi sljedbenici, međutim, odbijaju priznati odluke sabora zbog čega u Istočnom Rimskom Carstvu među kršćanima nastaje šizma, odnosno posebne drevnoistočne crkve.

## Rođenja

* Jakov iz Saruga, sirijski pisac
* Brigid od Irske, kršćanska svetica

## Smrti

* Sveta Ursula, rimsko-britanska princeza i kršćanska mučenica (tradicionalni datum)
* Teodorik I, kralj Vizigota (ubijen u bitci)
* Liu Yikang, kineski carski princ i državnik
* Tuoba Huang, kineski carski princ

## Reference
# San Marino (razvrstavanje)

**San Marino** ima više značenja:

* San Marino
* San Marino, Bologna
* San Marino, Forlì-Cesena
* San Marino, Roma
* San Marino, Terni
* San Marino, Vicenza
# Zastava San Marina

Flag ratio: 3:4
 Civil flag, ratio: 3:4
**Zastava San Marina** sastoji se od dva jednaka horizontalna polja - gornje bijele boje i donje svijetloplave boje. U sredini se nalazi državni grb. Grb se sastoji od štita (na kojem su tri srebrna tornja na tri zelena brežuljka) okružen s obje strane zlatnom vrpcom i lovorom, iznad koje se nalazi kruna, a ispod srebna vrpca na kojoj je ispisano nacionalo geslo "LIBERTAS" (*sloboda*).

Civilna zastava je bez državnog grba.
# Grb San Marina

**Grb San Marina** najvjerojatnije potječe iz 14. vijeka i stari je simbol nezavisnosti najstarije živuće republike na svijetu.

Grb se nalazi i na zastavi i na grbu nogometnog saveza.

## Opis

Na plavom štitu nalaze se tri zelene planine sa tri srebrne kule, ukrašene sa tri pera. Kule predstavljaju tri citadele San Marina - La Guaitu, La Cestu i La Montalu - a brda tri vrha planine Monte Titano.

Moto LIBERTAS (*sloboda*) može se odnositi na prihvaćanje političkih prognanika
u ranim godinama San Marina kao i na očuvanje neovisnosti i pored okruženosti većim državama. Može se povezati i sa navodnim posljednjim riječima osnivača Marinua - *Relinquo vos liberos ab utroque homine* (*Ostavljam vas slobodne od bilo koga drugog*).

Hrastova i lovorova grančica, koje okružuju grb, simboli su stabilnosti i slobode.

Kruna je simbol suvereniteta.
# Parlamentarna republika

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

Karta svijeta na kojoj su parlamentarne republike označene narančasto. Predsjedničke republike su označene zelenom, a parlamentarne monarhije crvenom bojom.
**Parlamentarna republika** ili **parlamentarna ustavna republika** predstavlja republikanski oblik vladavine temeljen na parlamentarnom sistemu u kome je izvršna vlast ili njen najvažniji dio utjelovljen u šefu vlade prije svega odgovorna parlamentu koji je bira.

Šef države, odnosno predsjednik republike, u pravilu nema neke značajne izvršne ovlasti, te ga najčešće kao nestranačku osobu o kojoj postoji konsenzus vodećih stranaka bira parlament kvalificiranom većinom. U nekim parlamentarnim republikama se, pak, šef države bira na neposrednim izborima od građana.

Ukoliko šef države ima značajne ovlasti ili ih dijeli sa šefom vlade, tada se govori polupredsjedničkoj republici. U nekim državama, kao što je Južnoafrička Republika, predsjednika bira parlamenta, ali on u sebi koncentrira svu izvršnu vlast pa se tada govori o predsjedničkoj republici.

Parlamentarnoj republici je po uređenju najbliža parlamentarna monarhija, a iz tog sistema su i evoluirale neke parlamentarne republike koje se danas nalaze u sastavu Commonwealtha, odnosno gdje je generalnog guvernera kao predstavnika britanske kraljice zamijenio od strane nacionalnog parlamenta postavljeni predsjednik.

Sve države nastale raspadom SFRJ su se svojim ustavima definirale kao parlamentarne republike.
# Ustav San Marina

**Ustav San Marina** se sastoji od nekoliko dokumenata od kojih su najvažniji *Zakonski statuti* (latinski: *Leges Statuae Sancti Marini*), zakonik donesen 8. oktobra 1600. a koji je još uvijek na snazi. Temeljem toga se Ustav San Marina često navodi kao najstariji danas važeći ustav na svijetu. 12. jula 1974. je tom dokumentu pridodana Deklaracija o građanskim pravima, koja je izmijenena amandmanima 2002. godine.

## Vanjske veze

* (`it`) Leges Statutae Republicae Sancti Marini
# .sm

**.sm** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za San Marino.

Pošto se imena mogu registirati na drugom stupnju, a mnoge engleske riječi završavaju s -sm (različiti "izmi"), ta je domena popularna među hakerima domena.

## Vanjske veze

* IANA .sm whois information Arhivirano 2008-09-07 na Wayback Machine-u
* Domain Hacks Suggest - prijedlozi za hakiranje 4700+ .sm domena.

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Sveti Marin

| Sveti Marin |
| --- |
|  Slika sveca od Bartolomea Gennarija iz 17. vijeka |
| Rođen
 | {{{datum rođenja}}} Lopar, Rab
 |
| Preminuo
 | {{{datum smrti}}} Monte Titano
 |
| Zaštitnik zanimanja
 | klesara, đakona
 |
| Svetišta
 | *Basilica di San Marino* (San Marino)
 |

**Sveti Marin** (talijanski: *San Marino*, engleski: *Saint Marinus*) je svetac porijeklom sa otoka Raba, koji je po legendi osnovao 301. Republiku San Marino, koja egzistira od tad do današnjih dana.

## Biografija

Vjeruje se da je bio klesar ili kovač, porijeklom iz mjesta Lopar na otoku Rabu. Za vrijeme rimskog cara Dioklecijana, bili su progoni kršćana pa je pobjegao sa prijateljem u Rimini, u Italiju. Sklonili su se u pustinjačke spilje iznad luke. Biskup Riminija - Sv. Gaudencije stupio je u kontakt s dvojicom pustinjaka krstio ih, i kasnije zaredio za đakone i dao im imena po dvojici mučenika Marino i Leo. Sv. Marin mnoge je obratio na kršćanstvo. Služio je kršćanima koji su bili na prisilnom radu zbog svoje vjere. Jedna mentalno poremećena žena lažno je govorila da je s njim u braku, pa je otišao živjeti u spilju podno brda Monte Titano kao pustinjak.

Umro je prirodnom smrću na Monte Titanu, a relikvije mu se čuvaju u *Basilici San Marino* u gradu San Marino.

Zaštitnik je Republike San Marino, klesara, đakona i lažno optuženih ljudi. Po svijetu je poznat i kao Marinao, Marinus od San Marina, Marinus Dalmatinac i Marinus od Dalmacije.

Spomendan mu je 3. septembar, a to je i državni praznik u San Marinu.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Saint Marinus* (`en`)
# 301.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 3. vijek – **4. vijek** – 5. vijek
 |
| Decenija:
 |  270-e  280-e  290-e  – 300-e –  310-e  320-e  330-e  |
| Godine:
 | 298 299 300 – **301** – 302 303 304
 |

Krštenje Tiridata III, kralja Armenije.
Zastava San Marina.

Godina **301.** (**CCCI**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Postumija i Nepotijana** (ili, rjeđe, **godina 1054. *Ab urbe condita). Oznaka 301. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Sima Lun nakratko uzurpira prijestolje kineske dinastije Jin.
* Kraljevina Armenija postaje prva država koja je prihvatila kršćanstvo kao državnu religiju.
* Rimski car Dioklecijan, u nastojanju da zaustavi bujajuću inflaciju i stabilizira ekonomiju, donosi Edikt o maksimalnim cijenama, koji, međutim, samo dodaje inflatorni pritisak zbog preniskih cijena i prevelike količine novih kovanica u opticaju.
* 3.9.—Osnovana Republika San Marino (tradicionalni datum).

## Rođenja

## Smrti

* 5.6.—Sima Lun, kineski uzurpator

## Reference
# Koalicija

*Za ostale upotrebe, pogledajte Koalicija (razvrstavanje).*
**Koalicija** je izraz kojim se označava savez određenih organizacija u svrhu postizanja određenog cilja, najčešće neformalne naravi i sklopljen na kraći rok.

Taj se izraz koristi u politici, i nešto rjeđe u ekonomiji.

U međunarodnoj politici koalicija najčešće označava skup država koje su se privremeno udružile u svrhu odstranjivanja zajedničke prijetnje. Tako se francuski revolucionarni i napoleonski ratovi obično dijele po koalicijama raznih evropskih država koje su se formirale u svrhu gušenja francuske revolucije odnosno suzbijanja napredovanja Napoleona Bonaparte. U drugom svjetskom ratu se za Saveznike također koristio izraz *antihitlerovska koalicija*. 2003. godine je George W. Bush sve države voljne da izrijekom ili djelima podrže američku invaziju na Irak nazvao *Koalicijom voljnim*.

U unutrašnjoj politici se izraz koalicija najčešće koristi za saveze političkih stranaka, sklopljenih prije ili poslije parlamentarnih izbora u državama koje koriste parlamentarni tip društvenog uređenja.

Stranke - najčešće ideološki i interesno srodne - se prije izbora udružuju kako se ne bi natjecale jedna protiv druge odnosno dobile maksimalni broj glasova i mjesta u parlamentu. Takvi se nazivaju *predizbornim koalicijama*. Jedan od primjera je Koalicija narodnog sporazuma formirana od pretežno umjerenih nacionalističkih stranaka pred prve demokratske izbore u Hrvatskoj 1990. godine.

Nakon izbora, ukoliko nijedna stranka nema većinu u predstavničkom tijelu, nova vlast se formira od predstavnika različitih stranaka temeljem sporazuma koji se naziva *postizbornom koalicijom*. Takvi se režimi nazivaju koalicijskim vladama.

Koalicije ponekad mogu tvoriti i ne-stranačke organizacije, često sasvim suprotnog ideološkog predznaka. Jedan od primjera je anti-pornografska koalicija koju su 1980-ih u SAD u svrhu zabrane pornografije sklopile radikalne feministice s ekstemne ljevice i kršćanski fundamentalisti s ekstremne desnice.

## Povezano

* Koalicijska vlada
* Velika koalicija

## Vanjske veze

* Mapleleaf Web - Coalition Governments in Canada Arhivirano 2015-10-04 na Wayback Machine-u
# Olea

| Masline
 |
| --- |
|  |
| Olea dioica
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Lamiales  |
| Porodica:
 | Oleaceae  |
| Rod:
 | *Olea* L. |

Olea lancea
Olea woodiana, KwaZulu-Natal
**Masline** (Olea), biljni rod iz porodice maslinovki i reda medićolike koji obuhvaća 35 priznatih i jednu nepriznatu vrstu, O. cordulata H.L. Li .

Vrsta u Hrvatskoj pozmnata kao mastrinka ili divlja maslina nije priznata, a njezin znanstveni nazivi O. oleaster Hoffmanns. & Link i O. e. subsp. oleaster (Hoffmanns. & Link) Negodi vode se kao sinonimi za europsku maslinu O.europaea L.. Isto se odnosi i na pitomu maslinu (Olea europaea var. sativa) (Weston) Lehr. Obje ove biljke jedna su vrsta, pa se njihovi znanstveni nazivi kao takvi vode kao sinonimi za istu vrstu koja je priznata kao *O. europaea* L.

Masline su zimzeleno drveće i grmlje koje voli toplu i tropsku klimu, pa rastu na Mediteranu (južna Europa i sjeverna Afrika), južnoj Aziji, južnoj Arici, Australiji i drugim toplijim predjelima.

## Vrste

* *Olea ambrensis* H.Perrier
* *Olea borneensis* Boerl.
* *Olea brachiata* (Lour.) Merr.
* *Olea capensis* L.
* *Olea capensis subsp. enervis* (Harv.) I.Verd.
* *Olea capensis subsp. macrocarpa* (C.H.Wright) I.Verd.
* *Olea capitellata* Ridl.
* *Olea caudatilimba* L.C.Chia
* *Olea chimanimani* Kupicha
* *Olea cordatula* H.L.Li
* *Olea cordulata* H.L. Li; nije priznata
* *Olea dioica* Roxb.
* *Olea europaea* L.
* *Olea europaea subsp. cerasiformis* G.Kunkel & Sunding
* *Olea europaea subsp. cuspidata* (Wall. & G.Don) Cif.
* *Olea europaea subsp. guanchica* P.Vargas & al.
* *Olea europaea subsp. laperrinei* (Batt. & Trab.) Cif.
* *Olea europaea subsp. maroccana* (Greuter & Burdet) P.Vargas & al.
* *Olea exasperata* Jacq.
* *Olea ferruginea* Wall. ex Aitch.
* *Olea gagnepainii* Knobl.
* *Olea gamblei* C.B.Clarke
* *Olea hainanensis* H.L.Li
* *Olea javanica* (Blume) Knobl.
* *Olea lancea* Lam.
* *Olea laxiflora* H.L.Li
* *Olea moluccensis* Kiew
* *Olea neriifolia* H.L.Li
* *Olea palawanensis* Kiew
* *Olea paniculata* R.Br.
* *Olea parvilimba* (Merr. & Chun) B.M.Miao
* *Olea polygama* Wight
* *Olea puberula* Ridl.
* *Olea rosea* Craib
* *Olea rubrovenia* (Elmer) Kiew
* *Olea salicifolia* Wall. ex G.Don
* *Olea schliebenii* Knobl.
* *Olea tetragonoclada* L.C.Chia
* *Olea tsoongii* (Merr.) P.S.Green
* *Olea welwitschii* (Knobl.) Gilg & G.Schellenb.
* *Olea wightiana* Wall. ex G.Don
* *Olea woodiana* Knobl.
* *Olea yuennanensis* Hand.-Mazz.

## Reference
# Italijanska lira

1000 lira
**Talijanska lira**, ISO 4217: **ITL** je bila službeno sredstvo plaćanja u Italiji. Označavala se simbolom **₤**, a dijelila se na 100 centezima.

Talijanska lira zamijenjena je eurom 2002. u omjeru 1 euro = 1936,27 lira.

U optjecaju su bile kovanice od 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 i 1 000 lira, i novčanice od 1 000, 2 000, 5 000, 10 000, 50 000, 100 000, 500 000 lira

## Vanjske veze

* Italijanska lira na BBC
# Imola

| Imola Comune di Imola |
| --- |
| Katedrala San CassianoKatedrala San Cassiano |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **Regija** | Emilia-Romagna
 |
| **Provincija** | Bologna (BO)
 |
| **Frazioni** | Cantalupo, Càsola Canina, Chiusura, Fabbrica, Giardino, Linaro, Montecatone, Piratello, Ponticelli, San Prospero, Sasso Morelli, Selva, Sesto Imolese, Spazzate Sassatelli, Zello |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Nicola Izzo
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 204 km²
 |
| **Visina** | 47 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006)
 |
|  - **Grad** | 66.340
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 40026
 |
| **Pozivni broj** | 0542
 |
| **Službene stranice** www.comune.Imola
 |
| Karta
 |
| Imolaclass=notpageimage| Imola na karti Italije |

**Imola** je grad od 66.340 stanovnika i sjedište biskupije u talijanskoj provinciji Bologni u regiji Emiliji-Romagni. Imola je svjetski poznata po svom Autodromo Enzo e Dino Ferrari na kojoj se sve donadavno vozila Velika nagrada San Marina, utrka Formule 1.

## Geografija

Imola leži duž rijeke Santerno, jugoistočno od Bologne.

## Historija

Imola je izrasla u grad iz antičkog naselja *Forum Cornelii* na rimskom putu Via Aemilia. Bizantski car Justinijan razorio je grad u 6. vijeku, grad su nakon toga ponovno izgradili i utvrdili Langobardi. Od 1084. Imola je postala samostalna komuna. Od 13. vijeka gradom vladaju brojni feudalni vladari i kondotjeri, više manje uspješno, sve do 1499. kada ju je zauzeo Cesare Borgia i od tada postaje dio Papinske Države.

## Znamenitosti

Rocca Sforzesca
Najveće znamenitosti Imole su srednjovjekovna citadela Rocca Sforzesca i palače Sersanti, Calderini i Della Volpe iz 15. vijeka. Značajna je i crkva San Domenico sa gotičkim portalom iz 1430. i romanička katedrala San Cassiano, temeljno restaurirana u 18. vijeku. Grad ima poznati muzej i biblioteku s finom kolekcijom inkunabula i manuskripta.

## Privreda i transport

Imola je industrijski grad u kom se proizvodi keramika, staklo i poljoprivredna mehanizacija. U okolici se crpi prirodni plin. Okolica grada poznata je po proizvodnji voća, osobito jagoda. Imola leži na magistralnoj željezničkoj pruzi Bologna–Bari.

## Gradovi prijatelji

|  |  |
| --- | --- |
| * Pula
* Colchester
 | * Gennevilliers
* Weinheim
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada (`it`)
* *Imola* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)