# Skoplje

| Skoplje
Скопје |
| --- |
| grad |
| Kolaž najvažnijih znamenitosta Skoplja. |
| ZastavaGrb |
| Skoplje |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Država | Sjeverna Makedonija |
| Oblast | Skopska oblast |
| Općina | Veliko Skoplje |
| Uprava |
|  • Tip | Posebna jedinica lokalne samouprave |
|  • Tijelo | Gradsko vijeće Skoplja |
|  • Gradonačelnica | Danela Arsovska |
| Površina |
|  • Ukupno | 571,46 km² |
| Nadmorska visina | 240 m |
| Stanovništvo (2021) |
|  • Ukupno | 526.502 |
|  • Gustina | 921/km² |
| Vremenska zona | UTC+2 |
|  • Ljeti (DST) | UTC+3 |
| Poštanski broj | МК-10 00 |
| Pozivni broj | (+389) 02 |
| Sajt | skopje.gov.mk |

**Skoplje** (makedonski **Скопје** [ˈskɔpjɛ]) je glavni i najveći grad Republike Makedonije s oko 700.000 stanovnika (procjena iz 2007. godine).

## Geografija

Skoplje se nalazi na strateški važnoj poziciji u središnjem dijelu Balkanskog poluotoka, nedaleko od glavne komunikacije koja vodi od Zapadne Europe preko Beograda do Soluna u Grčkoj. Grad je smješten u uskoj dolini rijeke Vardar, koju zatvaraju planine *Skopska Crna Gora* na sjeveru i *Vodno* na jugu. Iz takvog geografskog položaja proizašao je i izdužen oblik grada, koji se prostire gotovo 25 km u smjeru istok-zapad (duž Vardara), a manje od 10 km u smjeru sjever-jug.

Klimatski, Skoplje je također određeno svojim kotlinskim položajem. Stoga su ljeta sparna i suha, a zime hladne i maglovite.

Prosječna nadmorska visina grada je 240 metara.

## Stanovništvo i uprava

Šire gradsko područje (Skoplje sa 7 malih prigradskih općina) ima 578.144 stanovnika (Popis 2002.), odnosno blizu 30 % ukupnog stanovništva Makedonije. Takva koncentracija stanovništva predstavlja sve veći problem za državu u kojoj svi ostali gradovi imaju ispod 100.000 stanovnika, te se stoga ne može osigurati ravnomjeran razvoj.

Veliki porast stanovništva Skoplja posljedica je nagle industrijalizacije nakon Drugog svjetskog rata i njegove nove uloge kao političkog, privrednog i kulturnog centra Makedonije unutar SFRJ. 1930. godine Skoplje je imalo oko 50.000 stanovnika, što znači da se u samo pedesetak godina povećalo deset puta.

Nakon posljednje reforme lokalne uprave u Makedoniji 2004. godine, Skoplje je ustrojeno kao grad sa 10 gradskih općina:

* Aerodrom,
* Butel,
* Centar,
* Čair,
* Gazi Baba,
* Gjorče Petrov,
* Kisela Voda,
* Karpoš,
* Saraj,
* Šuto Orizari.

Unutar novih gradskih granica živi 506.926 stanovnika (Popis 2002.). Prema etničkoj strukturi, bilo je 66,9 % Makedonaca, 20,5 % Albanaca, 4,6 % Roma, 2,8 % Srba i 1,5 % Bošnjaka. U sedam gradskih općina većinsko stanovništvo su Makedonci, u dvije Albanci (Čair i Saraj), te u jednoj Romi (Šuto Orizari - jedina romska općina u Europi).

## Geografija

Položaj Skoplja sa granicama grada (u crvenom).
Skoplje se nalazi na strateški važnoj poziciji u središnjem dijelu Balkanskog poluotoka, nedaleko od glavne prometnice koja vodi od Zapadne Europe preko Beograda do Soluna u Grčkoj. Grad je smješten u uskoj dolini rijeke Vardar, koju zatvaraju planine Skopska Crna Gora na sjeveru i Vodno na jugu. Iz takvog zemljopisnog položaja proizašao je i izdužen oblik grada, koji se prostire gotovo 25 km u smjeru istok-zapad (duž Vardara), a manje od 10 km u smjeru sjever-jug.

Klimatski, Skoplje je također određeno svojim kotlinskim položajem. Stoga su ljeta sparna i suha, a zime hladne i maglovite.

Prosječna nadmorska visina grada je 240 metara.

## Historija

Grb Skoplja za vreme Kraljevine Jugoslavije
Prva naselja na mjestu današnjeg Skoplja datiraju još iz prethistorije.

U antičko doba tu se nalazila rimska kolonija Scūpī (na ušću Lepenca u Vardar, zapadno od današnjeg centra grada), osnovana za vrijeme cara Domicijana (81 – 96). Mjesto se spominje u Ptolomejovoj *Geografiji* iz 2. vijeka kao jedan od gradova rimske Dardanije. Ptolemej naziva grad na latinskom kao Scupi i starogrčkom kao Σκοῦποι, što se pretpostavlja da je prema korijenu ἐπίσκοπος značilo „promatrač”, dakle „mjesto u visini”.

U srednjem vijeku, Skopje je u sastavu Istočnog Rimskog carstva (kasnijeg Bizanta). Umjesto Scupija, kojeg je uništio potres iz 518. godine, car Justinijan u 6. stoljeću sagradio novu tvrđavu Justiniana Prima, za koju ni do danas nije potpuno jasno gdje se nalazila.

Grad je prelazio u ruku više država, Bizanta, Bugarske, Raške, povremenih ustaničkih tvorevina, dok konačno postoje dio srednjovjekovne srpske države u 13. stoljeću. 1346. godine srpski car Dušan ga proglašava glavnim gradom svog carstva, koje se raspalo nakon njegove smrti. Nakon Dušanove smrti, pojedini velikaši se osamostaljavaju. Tako se grad nalazi u posedu Mrnjavčevića, odnosno u oblasti kralja Vukašina. Nakon maričke pogibije 1371, grad postaje posed Vukašinovog sina Marka.

1392. godine Skoplje zauzimaju Turci i ono ostaje pod njihovom vlašću više od pȇtsto godina, s jedinim prekidom 1689. kada ga je nakratko zauzeo i spalio austrijski vojskovođa Giovanni Piccolomini. Pod turskom vladavinom grad je se zvao Üsküb (اوسكوب).

U dugom razdoblju turske vladavine Skoplje u potpunosti poprima izgled orijentalnog grada s džamijama, čaršijom, mahalama i pretežno islamiziranim stanovništvom.

Godine 1888. počela je s radom željeznička pruga Beograd-Niš-Skoplje.

U Balkanskim ratovima, 1912. ga zauzima srpska vojska, te postaje dio Kraljevine Srbije, dok je ime grada iz *Uskup* promenjeno u *Skoplje*.

U Prvom svetskom ratu, bugarska vojska zauzima grad 1915, koji postoje sedište bugarske Vojno-inspekcione oblasti Makedonije.

Nakon Prvog svjetskog rata u sastavu je Kraljevine SHS, odnosno kasnije Kraljevine Jugoslavije, u kojoj je od 1929. do 1941. centar Vardarske banovine.

Godine 1929. počeo je mandat Josifa Mihailovića kao gradonačelnika, na dužnosti do 1936. i ponovo od 1939. do 1941. godine. Njemu je grad zaslužan za transformaciju iz orijentalnog osmanskog u moderan europski grad. Između 1928. i 1935. je izgrađen i razvijen aerodrom Skoplje uz podršku Antonija Vildovića. Prva linija je bila na relaciji Solun-Skoplje-Beograd.

Nakon raspada Jugoslavije, Skoplje i veći dio Makedonije su 1941. godine priključeni Bugarskoj. U novembru 1944. oslobodile su ga partizanske jedinice.

U sastavu SFRJ postaje glavni grad Socijalističke Republike Makedonije, koja je prvi put organizirana kao zasebna jedinica.

Između 1960. i 1961. godine je zahvaljujući velikim omladinskim radnim akcijama dovršena dionica Autoceste Bratsva i Jedinstva od Niša do Đevđelije prolazeći kroz Skoplje. Taj dio će postati današnji autoput E-75, dio paneuropskog koridora 10.

To je razdoblje brzog rasta i izgradnje Skoplja, koje je nakratko zaustavio katastrofalni potres, 26. juna 1963. godine. Više od 1.000 ljudi je poginulo, a preživjeli stanovnici su ostali bez domova, jer je najveći dio grada posve porušen.

Normalizacija života je bila brza uz pomoć iz čitavog svijeta, te se Skoplje uspješno oporavilo. Međutim, rekonstrukcija i uređenje grada bili su dugotrajni, te ni danas nisu posve dovršeni.

Od 8. septembra 1991. godine, Skoplje je prijestolnica nezavisne Republike Makedonije.

## Privreda

Kameni most na reci Vardar
U razdoblju bivše Jugoslavije, Skoplje se razvijalo kao industrijsko središte Makedonije, što je i dovelo do velikog priljeva novih stanovnika u grad. Najznačajnije industrijske grane su bile tekstilna, kemijska (kombinat "OHIS"), farmaceutska ("Alkaloid"), štamparska i metaloprerađivačka (Žeeljezara Skopje). Po osamostaljenju Makedonije, njena privreda našla se pred teškim problemima. Skoplje kao glavni grad je bilo i danas je u nešto boljoj poziciji od ostatka države, u kojoj je trećina stanovništva nezaposlena. I njegova industrija je stradala, ne samo zato što se nije mogla potpuno prilagoditi novom kapitalističkom sistemu, već i zbog grčke blokade i etničkih sukoba u Makedoniji 2001. godine. Posljednjih godina je vidljiv stanovit napredak, posebno stoga što je došlo do preorijentacije s industrije na uslužne djelatnosti i većih stranih ulaganja.

## Spomenici i znamenitosti

* Arheološki lokalitet Scupi
* Skopski akvadukt
* Bizantska crkva Svetog Pantelejmona u Nerezima, podignuta u 12. stoljeću. Poznata po svojim freskama;
* Crkva Svetog Spasa, djelomično građena pod zemljom zbog turskog zakona po kojem crkve nisu smjele nadvisivati džamije. U njenom dvorištu je grob makedonskog heroja Goce Delčeva;
* Kameni most u centru grada preko Vardara, sagrađen u 15. stoljeću;
* Katedrala (Saborni hram ) Svetog Klimenta Ohridskog, dovršena 1990. godine. Sjedište Makedonske pravoslavne crkve;
* Konzervirane ruševine starog željezničkog kolodvora (sagrađen 1941.), na kojem se sat zaustavio u 5:17, točnom trenutku potresa 1963. godine. Danas je u zgradi Muzej grada Skoplja;
* Milenijski križ na planini Vodno (visok 67 metara);
* Stari orijentalni dio grada (čaršija, džamije,pazar) podno tvrđave Kale, predložen za listu UNESCO-a;
* Tvrđava Kale.

## Sport

Nacionalna arena „Filip II. Makedonski”.
Najpoznatiji sportski objekti u Skoplju su Sportska dvorana Boris Trajkovski i nogometni stadion Nacionalna arena „Filip II. Makedonski”. U Skoplju postoje još četiri sportske dvorane, koje su manje od dvorane Borisa Trajkovskog. Također, ima i nekoliko manjih nogometnih stadiona. Od 1972. održava se međunarodni boksački turnir *Zlatni gong*.

Slijedi popis klubova po sportovima:

### Nogomet

* FK Rabotnički
* FK Vardar
* FK Makedonija Gjorče Petrov
* FK Sloga Jugomagnat (bivši klub)
* FK Metalurg
* FK Cementarnica 55
* FK Skopje
* FK Gorno Lisiče
* FK Škupi

### Košarka

* KK Rabotnički
* KK Vardar
* KK MZT

### Rukomet

* RK Metalurg
* RK Vardar PRO
* ŽRK Vardar

## Poznati sugrađani

* Justinian (483–565), bizantski car;
* Konstantin I Asen Tih (fl. 1257–1277), car Bugarske;
* Majka Tereza (Anjezë Bojaxhiu, 1910—1997), časna sestra, rođena u Skoplju;
* Milčo Mančevski (1959), makedonski redatelj, autor filma *Пред дождот*;
* Milka Babović (1928—2020), poznata atletičarka i sportski novinar;
* Nikola Stanjević (fl. 1355–1366), velikaš i saveznik cara Dušana Nemanjića;
* Darko Pančev (1965), fudbaler Crvene Zvezde;
* Dragan Stojnić (1937—2003), pevač;
* Aleksandar Sarievski (1922-2002), makedonski pjevač i kompozitor narodne muzike;
* Ilija Najdoski (1964), fudbaler Vardara i Crvene Zvezde;
* Slobodan Goračinov (1963), fudbaler Vardara i Crvene Zvezde;
* Džoni Štulić (1953), pevač i muzičar grupe *Azra*;
* Vasil Tupurkovski (1951), makedonski političar (SKJ, DA) i akademik;
* Slavko Janevski (1920-2000), makedonski pisac;
* Zoran Pantazis, rukometni trener, osvajač svetskog prvenstva s ženskom reprezentacijom Jugoslavije;
* Šaban Trstena (Shaban Tërstena, 1965), jugoslovenski rvač i osvajač olimpijskih medalja na na Olimpijskim igrama 1984.;
* Boris Drangov (1872–1917), bugarski pukovnik;
* Šaban Sejdiu (Shaban Sejdiu, 1959), jugoslovenski rvač;
* Tijana Dapčević (1976), poznata pevačica;
* Gorjan Jovanovski (1993), makedonski aktivist;
* Jerolim Karadža (1937-2021), rukometaš;
* Miroljub Todorović (1940), srpski pjesnik i umjetnik;
* Dragoslav Avramović (1919–2001), bivši guvernerNarodne Banke Jugoslavije;
* Tamara Todevska (1985), pevačica;
* Simona Marinova (1994), plivačica;
* Naciye Suman (1881–1973), turski fotograf i umjetnica;
* Valon Saracini (1981), političar;
* Ljubiša Samardžić (1936–2017), glumac i filmski redatelj;
* Petar Gligorovski (1938–1995), crtač stripova, grafičar, akademski slikar, fotograf i redatelj;
* Enver Idrizi, hrvatski karatist;
* Kiril Džajkovski, dj, pevač i muzičar;
* Jelena Adžić Kiš, najljepša gospođa Srbije i učesnica izbora *Mrs. World*;
* Boban Babunski (1968), fudbaler Vardara;
* Elvira Rahić (1973), pevačica;
* Živko Popovski (1934–2007), makedonski arhitekt;
* Predrag Samardžiski (1986), košarkaš Partizana i Železnika;
* Nada Đurevska (1952-2017), glumica;
* Boris Kristančič (1931–2015), košarkaš Olimpije Ljubljane;
* Atanas Kostovski, makedonski sportski tv komentator;
* Stevo Crvenkovski (1947–2004), diplomata;
* Dragi Zmijanac (1960), makedonski aktivist;
* Zoran Mihajlov, makedonski sportski tv komentator;
* Vlado Janevski (1960), pevač;
* Kiril Dojčinovski (1943–2022), fudbaler Vardara i Crvene Zvezde;
* Viktor Trenevski (1972), fudbaler i trener;
* Zare Markovski (1960), košarkaš i trener;
* Jordan Kamčev (1970), makedonski preduzetnik;
* Borko Ristovski (1982), rukometaš;
* Kiril Simonovski (1915–1984), fudbaler i trener Vardara i Partizana;
* Toše Proeski (1981–2007), pjevač;
* Miroslav Grčev (1955), makedonski arhitekt, karikaturist i grafičar;
* Dejan Dimov (1974), košarkaš;
* Žarko Kujundžiski (1980), pisac;
* Apostol Tnokovski (1982), makedonski preduzetnik i grafičar;
* Lidija Dimkovska (1971), spisateljica;
* Ninoslav Marina (1974), rektor Univerziteta Sv. Apostol Pavle;
* Đorđi Abadžiev (1910-1963), književnik, istoričar, publicista i scenarista;
* Sabina Ajrula (1946–2021), tursko-makedonska glumica;
* Rashela Mizrahi (1981), makedonska političarka i ministar;
* Ana Čolović Lešoska (1979), biolog;
* Olivera Nikolova (1936), makedonska književnica;
* Üsküplü Ata (umro posle 1533), tursko-otomanski pisac;
* Yahya Kemal (1884–1958), turski pisac i pjesnik, političar i diplomata;
* Teodosij Gologanov (1846—1926), skopski egzarhijski mitropolit;
* Slavko Brezoski (1922–2017), makedonski arhitekt i urbanist;
* Dušanka Sifnios (1933–2016), srpska balerina i koreograf;
* Šarik Hadžihamzić (1930–2018), makedonski preduzetnik;
* Ali Shefqet Shkupi (1883–1953), potpukovnik i načelnik Vrhovnog štaba albanske vojske;
* Vera Jocić (1923–1944), učesnica Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije;
* Marko Čalasan (2000), makedonski programer;
* Maurice Sion (1927–2018), kanadsko-američki matematičar, poznat po Sionovom teoremu o minimaksu u Teoriji igara;
* Marjan Pejoski (1968), modni dizajner;
* Dejan Dukovski (1969), scenarist i dramaturg;

## Gradovi pobratimi

Skoplje je pobratim sa gradovima:

* Bradford, Ujedinjeno Kraljevstvo (od 1961.)
* Dijon, Francuska (od 1961.)
* Dresden, Njemačka (od 1967.)
* Tempe, Sjedinjene Američke Države (od 1971.)
* Roubaix, Francuska (od 1973.)
* Waremme, Belgija (od 1974.)
* Nürnberg, Njemačka (od 1982.)
* Šlef, Alžir (od 1983.)
* Nančang, Kina (od 1985.)
* Manisa, Turska (od 1985.)
* Suez, Egipat (od 1985.)
* Pittsburgh, Sjedinjene Američke Države (od 2002.)
* Istanbul, Turska (od 2003.)
* Ljubljana, Slovenija (od 2007.)
* Podgorica, Crna Gora (od 2007.)
* Saragosa, Španija (od 2008.)
* Zagreb, Hrvatska (od 2011.)
* Tirana, Albanija (od 2016.)
* Sarajevo, Bosna i Hercegovina (od 2017.)

### Suradništva

* Ankara, Turska (od 1995)
* Beograd, Srbija (od 2012)

## Zanimljivosti

Iako su nakon potresa iz 1963. godine obnovljeni i podignuti brojni javni i stambeni objekti, mnogi gradski simboli nisu nikad ponovno izgrađeni. Skoplje je tako izgubilo značajan dio svoje prepoznatljivosti. Tek unazad nekoliko godina pokrenute su akcije da se te zgrade obnove i Skoplju vrati njegov nekadašnji izgled. Tako je ponovno sagrađena katedrala Svete Bogorodice iz 19. stoljeća, a u planu je i obnova velebnog kazališta razorenog u potresu.

## Povezano

* Popis gradonačelnika Skoplja

## Napomene

## Reference

## Literatura

* Edward Brown (1673). „Skopia”. *A Brief Account of Some Travels in Hungaria, Servia, Bulgaria, Macedonia, Thessaly, Austria, Styria, Carinthia, Carniola, and Friuli*. London: Benj. Tooke.
* „Usküb” *Encyclopædia Britannica Eleventh Edition* **27** (11th izd.) 1911 p. 811
* Anthony Lawrence Gancevic (1913). „Archdiocese of Scopia”. *Catholic Encyclopedia*. New York.
* Fehim Bajraktarević (1936). „Üsküb”. *Encyclopaedia of Islam*. E.J. Brill. str. 1052+. ISBN 9789004097940.
* Randall J. Van Vynckt (1996). „Skopje”. u: Trudy Ring. *Southern Europe*. International Dictionary of Historic Places. **3**. Fitzroy Dearborn. OCLC 31045650.
* S. Bouzarovski (2011). „Skopje”. *Cities* **28** (3): 265–277. DOI:10.1016/j.cities.2010.05.002. ISSN 0264-2751.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Skoplja
* Neslužbeni portal Skoplja Arhivirano 2018-12-03 na Wayback Machine-u
* Skoplje informacije