# Camille Pissarro

| Camille Pissarro |
| --- |
| impresionizam - postimpresionizam |
| Autoportret iz 1873. |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 10. srpnja 1830. Charlotte Amalie, Danski Djevičanski otoci (danas Američki) |
| Smrt | 13. studenog 1903. Pariz, Francuska |
| Opus |
| Polje | slikarstvo - crtež |
| Praksa | Pariz, Bruxelles |
| Znamenita djela |
| *Montmartre bulevar* *Côte des Bœufs*  *Berba žita kod Éragnya* |
| Influencija |
| proširi
Od
* Gustave Courbet, Camille Corot i Claude Monet
 |
| proširi
Na
* Georges Seurat
 |

**Kamij Pisaro** (francuski: *Camille Pissarro*; 10. jul 1830 — 13. novembar 1903) je bio francuski impresionista. Rođen na Antilima, jedan je od učesnika prve izložbe impresionista u Parizu 1874. U kasnoj fazi opredelio se za poentilizam Seraa i Sinjaka.

## Život i delo

### Detinjstvo

Kamij Pisaro rodio se 1830. godine na ostrvu u Karipskom moru. Njegova porodica je imala jednu galanterijsku prodavnicu i živela je na gornjem spratu u prostranom apartmanu sa pogledom na glavnu ulicu. U malom pristanišnom gradu Šarlote Amelije bilo je jako uzbudljivo i tu su dolazili brodovi koji su donosili robu. Grad je imao status „slobodnog pristaništa“ i u njega su ulazili brodovi koji su saobraćali i prevozili robu izmađu Amerike, Evrope i Afrike. Sa svojom porodicom Kamij je govorio francuski dok je sa domorodim crnačkim stanovništvom govorio španski ili engleski.

### Škola u pariskom internatu i početak umetnosti

Sa dvanaest godina roditelji su ga poslali u internatsku školu u Pariz. Direktor škole je zapazio talenat mladog Kamija i savetovao mu je da u tropskim krajevima gde je živeo slika palme i Kamij kada je otišao kući poslušao je njegov savet. Tako on kada se 1874. godine vratio kući na ostrvo sve svoje slobodno vreme koristi za slikanje ne sam palmi već i drugog egzotičnog bilja kao i događaja iz života oko njega. Svugde sa sobom nosi svoj blok za skiciranje i u ovim crtežima nalazimo njegovu narav iskrenog i jednostavnog posmatrača. U pristaništu slika brodove koji dolaze i život oko njih. Kako nije našao na razumevanje kod svojih roditelja za svoj interes on odlučuje da pobegne od kuće.

### Beg od kuće i put za Veneciju

Kamij je sa svoje 23 godine osetio prvi put slast slobode koju je neočekivano stekao. On pravi celo vreme skice, slika akvarelom, pravi crteže u olovci i tušu i svoja dela podpisuje na španskom jeziku sa Pizzarro.

1852. godine su se njegovi roditelji pomirili sa njegovim ambicijama, on se vraća kući da bi otputovao na studije umetnosti u Pariz.

### Studije u Parizu

Na predavanjima akademskih učitelja Pisaro nije nalazio inspiraciju i interesovao se za umetničke pravce koji nisu bili primani od strabe široke javnosti. U njihovim delima je počeo da nalazi sličnosti sa svojim ubeđenjima i načinom posmatranja. On je svaku stranu predložka verno beležio i interesovao se za svetlo i svetlosne uslove i shvatao ga je kao neodeljiv deo predmeta koji osvetljava.

### Tvrda kritika

Većina stručnjaka nije razumevala značaj ovog doba i promena koja su ova dela delila i razdvajala od klasike- zastupnici ov „stare škole“ slikarstva i slikarskih tehnika su novi način slikanja smatrali greškama od strane slikara.

Nalaženje vlastitog stila je za mladog slikara bilo jako složeno. Nagla promena je nastala kada je susreo Kloda Monea i Pola Sezana i zahvaljujući njima nalazi mnoga poznanstva koja su u njegovo delo uneli nove podsticaje i novi izgled.

### Pisarov najveći obožavatelj

Nekoliko godina pošto je Kamij došao u Pariz, njegovi roditelji su ostavili radnju na upravljanje upravniku i nastanili se u Parizu. Oni su iznajmili služavku po imenu Julija Velaj, koja je postala najveći obožavalac Kamijevih dela i njegova celoživotna saputnica i imali su šestoro dece.

### Težnja za nezevisnošću

Oneraspoloženi sa oštrom kritikom oficijalnih izložbi 1874. godine Pisaro i Mone organizovali su nezavisne izložbe na kojima su kasnije učestvovali mnogi avangardni umetnici Renoar, Sisle, Dega, Sezan i drugi. Prve izložbe su se susreli sa oštrim kritikama i prvi put je uveden pojam „impresionizma“ kao uvredljivi naziv za sliku a zatim i pravac čiji pripadnici su se teško doživeli priznanja za njihovog života. Pisaro se obreo u središtu impresionističkog pokreta. Na sedmoj izložbi impresionista, 1882. godine, Pisaro je izložio niz slika sa temom seljaka, koje su izazvale oduševljenje kod kritičara i pisca J. K. Uismansa. I Dega je bio zadivljen Pisaroovim seljacima.

### Eksperimenti

Kamij Pisaro je eksperimantisao sa teorijom svetla i studirao je uticaj svetla, klime i godišnjih doba, donosio nove tehnike u umetnosti. Svoja saznanja je spojio u novi stil koji je ostao kao samostalan stil u impresionizmu. Bio je jako priznat i kao učitelj i postao je središte grupe slikara Renoara, Monea, Degaa, kao i Sezana koji su ga respektovali i cenili njegovo slikarstvo i obraćali mu se kada bi tražili izvor za inspiraciju.

### Slava na kraju života

U 74. godini konačno je doživeo uvažavanja koje ga je celoga života izbegavalo i njegove slike se prodaju na aukcijama po većim cenama, a nova generacija ga voli i prihvata. On nikada nije izgubio sposobnost da zadrži oduševljenje i ljubav prema prirodi, kao i sposobnost da zahvati život na platnu sa jasnoćom i nezaboravnom ljubkošću.

Aktivni i produktivni slikar je umro od sepse 1903. godine u Le Havru u Francuskoj.

## Galerija

* *Šuma kod Ermitaža*, 1877., Nacionalna galerija u Londonu.
* *Brdo Jallais, Pontoise* 1867., Metropolitan, New York.
* *Stari most u Chelseau, London* 1871., Smith College.
* *Vrt u Pontoiseu*, 1875.
* *Bulevar Montmartre u proljeće*, 1897., Jeruzalem.
* *Bulevar Montmartre u zimsko jutro*, 1897., Metropolitan.
* *Bulevar Montmartre noću*, 1898., Nacionalna galerija u Londonu.
* *Avenija Opere u Parizu*, 1898., Reims.
* *Veduta Rouena*, 1898., Honolulu
* *Autoportret,* 1898., New York.

## Literatura

1. Istorija umetnosti HW Janson, Beograd 1982.
2. Dejiny umenia, Michael V, Altpatov, Martin 1976.
3. Umění, Hendrik Willem van Lon, Praha 1939.
4. Tvorivosť, tvar a farba M.C. Prette a A. Capaldo, Martin 1976.
5. Impresionizmus, Maurice Seillaz, Bratislava, 1956.

## Vanjske veze

* Profiles of Outstanding Virgin Islanders: Camille Pissarro Arhivirano 2007-11-08 na Wayback Machine-u (includes link to photograph of Pissarro)
* Photograph of Pissarro's Mausoleum at Cimitiere Pere Lachaise, Paris (JPG)