Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# NLO Pan Adria incident

Zagreb
Beograd
Zagreb i Beograd na karti Jugoslavije

**NLO Pan Adria incident** odigrao se u augustu 1977. te se smatra jednim od najznačajnijih NLO viđenja na području Jugoslavije. Sve se dogodilo prilikom rutinskog Pan Adria leta Zagreb-Beograd 16.8., oko 1:40 sata po noći. Međutim, tijekom tog leta, iznad Sremske Mitrovice, piloti su uočili neobično plavo-crveno svjetlo na nebu koje je pratilo avion. Taj svjetlosni objekt je pratio avion sve do Surčina. Bilo je detektirano i na radarima vojne mreže VOJIN i civilne kontrole Beograd. Kontrola leta obavijestila je posadu o neobičnom pratiocu. Avion je ipak sretno sletio, dok je objekt ostao iznad oblaka, na mjesto gdje je avion sletio.

Kada je avion nastavio let prema Titogradu, pratili su ga dva borberna zrakoplova Jugoslavenske ratne avijacije. NLO je i dalje pratio avion, nakon čega je avion dobio naredbu skrenuti lijevo prema tom objektu. Ovaj manevar je izmakao kontroli, te su piloti u zadnji tren skrenuli natrag na svoj smjer kako bi izbjegli sudar, a NLO je odletio brzinom od sedam maha u smjeru Batajnice. Četiri MiGa-21 su potom krenula u potjeru za NLO-om, dok je putnički avion nastavio mirni ostatak leta prema Titogradu. Što se tada dogodilo, ostalo je nepoznato. Zna se samo da je jedan pilot te noći poginuo.

Vojna lica kontaktirala su pilote te im savjetovali da o tom incidentu ne govore. Ovo se dogodilo u nezgodnom trenutku, jer se tog dana Tito upravo spremao na avionski put prema dalekom istoku. Piloti su o ovome javno progovorili tek 2012.

## Izvori

## Vanjske veze

* Na rubu znanosti - NLO incident Pan Adrija 1977 godine
# Supertanker

Supertanker *AbQaiq* koji prevozi sirovu naftu.
**Supertanker** je naziv za najveće tankere na svijetu. Općenito se smatra kako se svaki tanker iznad 250.000 BRT može smatrati supertankerom.

Supertankeri se smatraju najvećim brodovima na svijetu, a njihova veličina je posljedica financijske računice prema kojoj se naftu više isplati prevoziti u jednom velikom brodu nego više malih.

Supertankeri, s druge strane, izazivaju cijeli niz problema. U stanju su pristati u relativno malen broj luka, a zbog veličine potrebno im je nekoliko milja prije da se zaustave. Zbog toga su ranjivi na nasukavanje i razna oštećenja. Kod njih postoji rizik istjecanja nafte, koji je posebno došao do izražaja kod ekološke katastrofe koju je izazvao supertanker Exxon Valdez.

U svrhu sprečavanja istjecanja nafte, moderni supertankeri su opremljeni dvostrukim trupom.

## Vanjske veze

* Google Maps Satellite Photo of a supertanker off the New York coast.
* Google Maps Satellite Photo of even bigger supertanker in Istanbul.
* Google Maps Satellite Photo of huge supertanker just off the coast of Rio de Janeiro
* Knock Nevis (Google Earth) pictures
# RTOP-401 Rade Končar

| RTOP-401 Rade Končar
 |
| --- |
| Državna pripadnost: Crna Gora
 |  |
| Brodogradilište
 | Kraljevica, SR Hrvatska
 |
| Porinuće
 | 15. 10. 1976.
 |
| Stavljen u službu
 | 1977.
 |
| Status
 | povučena
 |
| Karakteristike
 |
| Istisnina
 | 237,6 t (standardna) 250 t (puna)
 |
| Dužina
 | 44,9 m
 |
| Širina
 | 7,86 m
 |
| Brzina
 | 22 čv. (ekonomska) 40 čv. (maksimalna)
 |
| Naoružanje
 | 2 x P-20 1 x Bofors 57 mm i AK 630 30 mm
 |

**RTOP-401 *Rade Končar bila je raketna topovnjača klase Končar. Izgrađena je 1977. za potrebe Jugoslavenske ratne mornarice.

Raspadom SFRJ odvezen je u Crnu Goru gdje je služio u mornaricama SR Jugoslavije, Srbije i Crne Gore te naposljetku Crne Gore. Iz operativne uporabe povučen je 2006. i ponuđen na prodaju.

## Izvori
# Košutnjak

| Košutnjak
 |
| --- |
|  |
| **Grad** | Beograd
 |
| KošutnjakKošutnjak (Beograda)

 |

**Košutnjak** je ime za šumu i naselje u Beogradu u gradskim opštinama Čukarica i Rakovica.

Park-šuma i gradsko izletište Košutnjak prostire se na površini od 330 hektara, na nadmorskoj visini od 250 m. Šuma listopadnog i četinarskog drveća ispresecana je mnogobrojnim stazama.

Verovatno je ime *Košutnjak* nastalo zbog košuta, kojih je nekad ovde bilo. Sve do 1903. gusta šuma bila je zatvoreno dvorsko lovište, a potom je Košutnjak otvoren i za građane.

U Košutnjaku su i dva posebno uređena kompleksa: Pionirski grad, sportsko-rekreativni centar, i Filmski grad sa kompleksom ateljea i drugih objekata i uređaja za proizvodnju filmova. Sportsko-rekreativni centar "Košutnjak" ima igrališta za fudbal, atletska takmičenja, odbojku, košarku, rukomet, pet otvorenih i jedan zatvoren bazen. U Košutnjaku se održavaju trke Salomon Off-Road i trka izazova. Za ljubitelje skijanja u Košutnjaku radi letnja i zimska ski-staza. U podnožju brda, gde je nekada bilo lovište kneževske porodice Obrenović, nalazi se izvor Hajdučka česma. Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Beogradu se nalazi u Košutnjaku.

U istoriji je poznat kao mesto ubistva kneza Mihaila Obrenovića, 29. maja 1868. godine.

## Galerija slika

* Spomenik braniteljima Beograda iz 1915. „HIER RUHEN SERBISCHE HELDEN OVDE POČIVAJU SRPSKI JUNACI † 1915 †“
* Hajdučka česma
# Dragan Jeremić

**Dragan M. Jeremić** (1925 – 1986) je bio redovni profesor na Filozofskom fakultetu u Beogradu, na predmetima „Estetika“ i „Sociologija umetnosti“. Pored profesure, bavio se pisanjem i književnom kritikom.

## Biografija

Dragan M. Jeremić je rođen u Brđanima (okolina Gornjeg Milanovca). Posle završene osnovne škole i gimnazije, upisuje Filozofski fakultet u Beogradu, na kome će kasnije magistrirati i doktorirati.

Dragan M. Jeremić je bio u više navrata član i predsednik Udruženja književnika Srbije, Srpske književne zadruge. Bio je istaknuti književni kritičar.

Sahranjen je u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju.

## Dela

* *Prsti nevernog Tome*, Nolit, 1965.
* *Kritičar i estetski ideal*, Grafički zavod, 1965.
* *Doba antiumetnosti*, Kultura, 1970.
* *Lice i naličje*, Radnički univerzitet Radivoj Ćirpanov – Centar za dijafilm i izdavačku delatnost, 1972.
* *Perom kao skalpelom*, Bagdala, Kruševac, 1976.
* *Snovanje i stvaranje*, Vuk Karadžić, 1976.
* *Tri stupnja poređenja*, Svetlost, 1978.
* *Narcis bez lica*, Nolit, 1981.
* *Estetika kod Srba*, Srpska akademija nauka i umetnosti, 1989.

## Polemika oko zbirke pripovedaka "Grobnica za Borisa Davidoviča" Danila Kiša

Dragan M. Jeremić je uzeo učešća u polemici oko zbirke pripovedaka "Grobnica za Borisa Davidoviča" Danila Kiša. Polemika je započeta i vođena na stranicama zagrebačkog "Oka" i beogradskih "Književnih novina". Danilo Kiš je stavio tačku na polemiku knjigom "Čas anatomije", objavljenom 1977. godine. Kao odgovor na "Čas anatomije", Dragan M. Jeremić je napisao "Narcis bez lica", polemičku knjigu objavljenu 1981. godine.
# Steve Biko

| Stephen Biko |
| --- |
|  |
| Rođenje | (1946-decembra-18)18. decembra 1946. King William's Town, Južna Afrika  |
| Smrt | 12. septembra 1977. (dob: 30) Pretoria, Južna Afrika |
| Zanimanje | anti-apartheid aktivist |
| Suprug/a | Ntsiki Mashalaba |
| Djeca | Nkosinathi Biko, Samora Biko, Lerato Biko, Motlatsi Biko and Hlumelo Biko
 |

**Stephen Biko** (18. decembar 1946 – 12. septembar 1977) je bio znameniti južnoafrički anti-apartheid aktivist koji je djelovao 1960-ih i 1970-ih. Borbu protiv apartheida je započeo kao studentski vođa, a potom osnovao Pokret crnačke svijesti (*Black Consciousness Movement*, BCM) koji je nastojao organizirati crnačko stanovništvo, pogotovo gradsko, u borbi protiv bjelačke vlasti. Bio je poznat i po tome što je sa sloganom "crno je lijepo" podići ne samo svijest, nego samopouzdanje svojih sunarodnjaka. Napori BCM, koji su eskalirali u Ustanak u Sowetu 1976. su doveli do njegovog hapšenja nakon koga je pretučen na smrt. Zbog nje je postao jedan od najpoznatijih mučenika anti-apartheid pokreta.

Biko je 1970-ih i 1980-ih bio inspiracija brojnim muzičarima i umjetnicima. Peter Gabriel mu je 1980. posvetio pjesmu *Biko*. Godine 1987. je snimljen film *Cry Freedom* gdje je Bikov lik tumačio Denzel Washington.

## Izvori

## Vanjske veze

* Young Black Leader Dies in Detention in South Africa, Raising Fears of New Unrest By John F. Burns, special to the New York Times
* Thesis on the prospects of Bikoism in today's South Africa Arhivirano 2011-07-19 na Wayback Machine-u
* The Steve Biko Foundation
* The relevance of Black Consciousness today
* Donald Woods talks in 1987 about his friendship with Steve Biko
* New Introduction to *I Write What I Like* by Lewis Gordon
* Black Consciousness: The dialectics of liberation Arhivirano 2008-02-27 na Wayback Machine-u
# Jekaterinburg

| Jekaterinburg
Екатеринбург |
| --- |
| Grad |
|  |
| ZastavaGrb |
| Jekaterinburg |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Država |  Rusija |
| Federalni okrug | Uralski |
| Subjekt | Sverdlovska oblast |
| Osnivan | 1723. |
| Stanovništvo (2021.) | 1.544.376 |
| Vremenska zona | UTC+5 |
| Sajt |  |

**Jekaterinburg** ili **Ekaterinburg** (ruski: Екатеринбург) je grad u Rusiji u istočnom podnožju planinskog lanca Ural, oko 1.700 km istočno od Moskve. Upravno je središte Sverdlovske oblasti. Prema popisu stanovništva iz 2021. godine, Jekaterinburg broji 1.544.376 stanovnika.

Grad se od 1924. do 1991. zvao **Sverdlovsk** (*Свердло́вск*) po sovjetskom revolucionaru i političaru Jakovu Sverdlovu. Za vrijeme ruskog građanskog rata boljševici su 17. srpnja 1918. u Jekaterinburgu strijeljali posljednjeg ruskog cara Nikole II. i njegovu familiju. U okolici grada je rođen Boris Jeljcin, prvi predsjednik postsovjetske Rusije, koji je ovdje započeo svoju političku karijeru.

## Historija

Grad je osnivan 1723. kad je otvorena fabrika na rijeci Iset. Grad je dobio ime po carici Rusije Katarini I. Jekaterinburg je brzo porastao i povlačio mnogo imigranta, posebno Nijemaca. 1735. je otvorena kovnica novca u gradu. Međutim, Jekaterinburg nije dobio status grada sve do 1781. U XIX. vijeku je Jekaterinburg bio centar kulture i intelektualizma na Uralu, ali ostao je uglavnom indrustijski i rudarski grad. Imao je status rudarskog grada i neke privelegije vezane s tim. Otvaranjem željezničke pruge do Perma (1885) i Tjumenja (1886), Jekaterinburg je postao i važan željeznički čvorište. U regionu su živjeli mnogo pripadnika komunizma i poslije ruske revolucije 1917. godine, grad je bio pod kontrolom Boljševika. Boljševici su 17. VII. 1918. strijeljali posljednjeg ruskog cara Nikole II. i njegovu familiju u Jekaterinburgu. Jekaterinburg je 1924. dobio ime Sverdlovsk i 20-ih i 30-ih godina bio je centar konstruktivističke arhitekture. Tokom Sovjetskom periodu, Sverdlovsk je bio zatvoreni grad. 1991. je vraćeno ime Jekaterinburg.

## Geografija

Jekaterinburg se nalazi u Sverdlovskom oblasti, u Azijskom dijelom Rusije. Granica između Evrope i Azije nalazi se 40 km zapadno od grada. Klima je kontinentalna. Prosječna temperatura iznosi -12.6°C u januaru, i 18.9 °C u julu.

## Demografija

Prema popisu stanovništva iz 2021. godine, Jekaterinburg ima 1.544.376 stanovnika. Etnički sastav 2021. godine:

| Etnička grupa
 | Populacija
 | %
 |
| --- | --- | --- |
| Rusi
 | 1.172.704
 | 91.0%
 |
| Tatari
 | 27.431
 | 2.1%
 |
| Tadžici
 | 13.102
 | 1.0%
 |
| Kirgizi
 | 8.769
 | 0.7%
 |
| ostali
 | 66.217
 | 5.1%
 |
| Izjasnili su se
 | 1.288.223
 | 100%
 |
| ukupno
 | 1.544.376
 |

## Transport

### Metro

Jekaterinburg ima svoj metro koji je otvoren 1991. Jekaterinburški metro trenutno ima jednu liniju od 12.7 km sa 9 stanica.

## Politika

Gradonačelnik je Aleksej Valerjevič Orlov.

## Pobratimski gradovi

* Incheon, Južna Koreja
* Guangzhou, Kina
* Kranj, Slovenija
* Minsk, Bjelorusija

## Reference
# Gazivode

| Gazivode  |
| --- |
| Jezero Gazivode |
| Lokacija |
| Države | Šablon:Srbija |
| Hidrografija |
| Vrsta | veštačko, akumulaciono |
| Površina | 12 km² |
| Volumen | 0.38 km³ |
| Aps. visina | 694 m |
| Dužina | 25 km |
| Dubina | 105 m |

**Jezero Gazivode**, veštačko je jezero u Srbiji, nastalo pregrađivanjem reke Ibar u njegovom gornjem toku. Nalazi se u opštini Zubin Potok, na severu Kosova. Dužine je 24 kilometara, a visina brane je 107 metara. Brana je izgrađena od prirodnih materijala (kamenja, zemlje i gline) i kao takva jedna je od najvećih u Evropi. Osnovna namena ove brane je navodnjavanje Kosovske nizije, ali ima i manju hidrocentralu koja se nalazi u istoimenom mestu.

Iako pored jezera nema ugostiteljskih objekata, veliki broj ljudi obilazi ovo jezero. Tokom cele godine prisutan je veliki broj ribara, pošto je jezero izuzetno bogato ribom. Leti dolaze i kupači iz obližnjih sela, Zubinog Potoka, Kosovske Mitrovice pa čak i iz udaljenih mesta Kosova . Iznad jezera se prostire planina Mokra gora, a u podnožju ove planine se nalazi i manastir Crna Reka.
# Kanal Dunav – Tisa – Dunav

Kanal Savino Selo-Novi Sad kod naselja Rumenke
**Kanal Dunav – Tisa – Dunav** je jedinstveni sistem kanala protiv poplava kao i za navodnjavanje zemljišta; kao i plovni put, za otpadne vode, za turizam, lov i ribolov. Sistem kanala koji se protežu na oko 12.700 km², između reka Dunav i Tisa, u Bačkoj i Banatu, na teritorije Vojvodine.

Ukupna dužina kanala je 929 km, uključujući nove i stare kanale i pritoke koje su bile cele ili declom obnovljene i integrisane u sistem kanala. U mreži kanala postoje 51 objekta - 24 kapije, 16 predvodnica, 5 sigurnosnih kapija, 6 pumpi, kao i 180 mostova. Ova mreža omogućava sušenje oko 700.000 ha zemnjišta i navodnjavanje 50.000 ha. Moguća plovidba kanalom je 664 km. U sistemu kanala nalazi se 14 luka za utovar-istovar tereta.

Od 1958-1976 rađena je rekonstrukcija, kao i novi kanali u postojećem sistemu kanala koji su pravljeni još za vreme Austro-Ugarske, tada poznato pod imenom Ferenc čatorna *(Ferenc-csatorna)*. U tom periodu sagrađeno je 84 mosta - 62 za vozila, 19 za železnicu i 3 pešačka mosta. Jedna od najznačajnih građevina na kanalu je brana kod Novog Bečeja na Tisi, koja reguliše vodostaj i navodnjava oko 300.000 ha zemljišta u glavnom kanalu u Banatu.

**Sistem manjih kanala koji čine kanal DTD**
|  | Ukupna dužina (km)
 | Plovno (km)
 | Neplovno (km)
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Begeč-Bogojevo | 90.0 | 90.0 | -
 |
| Vrbas-Bezdan | 90.0 | 89.9 | -
 |
| Novi Sad-Savino Selo | 80.9 | 80.9 | -
 |
| Bajski kanal | 39.1 | 39.1 | -
 |
| Odžaci-Sombor | 12.7 | 12.7 | -
 |
| Bački Petrovac-Karavukovo | 52.0 | 52.0 | -
 |
| Prigrevica-Bezdan | 31.7 | 31.7 | -
 |
| Kosančić-Mali Stapar | 21.1 | 21.1 | -
 |
| Jegrička | 65.4 | - | 65.4
 |
| # Bačka (ukupno) | 420.8 | 355.4 | 65.4
 |
| Banatska Palanka-Novi Bečej | 147.3 | 147.3 | -
 |
| Begej | 34.6 | 34.6 | -
 |
| Plovni Begej | 31.4 | 31.4 | -
 |
| Stari Begej | 37.1 | - | 37.1
 |
| Kikindski kanal | 50.3 | 32.0 | 18.3
 |
| Zlatica | 35.0 | - | 35.0
 |
| Tamiš | 116.8 | 3.0 | 113.8
 |
| Karašac | 5.8 | - | 5.8
 |
| Brzava | 19.9 | - | 19.9
 |
| Moravica | 17.4 | - | 17.4
 |
| Rojga | 12.6 | - | 12.6
 |
| # Banat (ukupno) | 508.2 | 248.3 | 259.9
 |
| # Ukupno | 929.0 | 603.7 | 325.5
 |

## Veze

* Veliki bački kanal
* Mali bački kanal

## Vanjske veze

* Vode Vojvodine
* Plovni put, Beograd Arhivirano 2006-04-14 na Wayback Machine-u
# Harvey Milk

| Harvey Milk
 |
| --- |
|  |
|

---

Član Vijeća nadzornika San Francisca
 |
| Mandat 8. siječnja 1978. – 27. studenog 1978.
 |
| Prethodnik
 | *distrikt stvoren* |
| Nasljednik
 | Harry Britt
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 22. svibnja 1930.  Woodmere, New York, SAD
 |
| Smrt
 | 27. studenog 1978.  San Francisco, California, SAD
 |
| Politička stranka
 | Demokratska stranka
 |
| Zanimanje
 | trgovac, političar
 |
| Vjera
 | judaizam
 |

**Harvey Bernard Milk** (Woodmere, 22. svibnja 1930. - San Francisco, 27. studenog 1978.), američki političar i aktivist koji je postao prvi deklarirani homoseksualac izabran za neku javnu funkciju u Californiji kada je izabran za člana Vijeća nadzornika San Francisca. Milik isprva nije bio zainteresiran ni za politiku ni za aktivizam, ali se nakon iskustva s kontrakulturom javno deklarirao kao homoseksualac i u dobi od oko 40 godina počeo baviti politikom i aktivizmom.

Milik se iz New Yorka u San Francisco preselio 1972. u jeku migracije homoseksualaca u distrikt Castro. Iskoristio je rastuću političku i ekonomsku moć distrikta kako bi promovirao vlastite interese te se tri puta neuspješno kandidirao za javne funkcije. Njegove teatralne kampanje donijele su mi veliku popularnost, koja je rezultirala njegovim izborom za vijećnika 1977. godine, u sklopu većih društvenih promjena koje su se odvijale u gradu.

Milik je kao vijećnik služio gotovo 11 mjeseci i zaslužan je za znakovito poboljšanje prava homoseksualaca u gradu. Dana 27. studenog 1978., ubijen je, zajedno s gradonačelnikom Mosconeom, od strane bivšeg vijećnika Dana Whitea, koji je dao ostavku, ali je želio natrag na poziciju. Iako je Milkov izbor bio direktan rezultat velikih društveno-ideoloških promjena u gradu, atentat i njegove posljedice bili su dokaz kako se grad još uvijek "borio" s promjenama, ili barem njegova kolektivna svijest.

Unatoč njegovoj kratkoj karijeri političara, kaže profesor Peter Novak (Sveučilište u San Franciscu), Milik je postao ikona grada i "mučenik za prava homoseksualaca". Godine 2002. proglašen je "najpoznatijim i najznačajnim deklariranim homoseksualcem ikad izabranim u Sjedinjenim Državama". Posthumno mu je, 2009. godine, dodijeljena Predsjednička medalja slobode.
# Vergina

Vergina
(Aigai)| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Grčka

VerginaVergina u Grčkoj |
| Registriran | 1996.(20. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | i, iii |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Vergina** (grč. *Βεργίνα* [*Vergína*] – Vergina, antgrč. *Βεργίνα* [*Bergína*] – Bergina) je selo koje se nalazi u sjevernoj Grčkoj. Administrativno pripada prefekturi Imathia u periferiji Centralna Makedonija. Mjesto je postalo svjetski poznato kada je 1977. godine grčki arheolog Manolis Andronikos pronašao grobnice drevnih makedonskih kraljeva, uključujući i grobnicu za koju se vjerovalo da sadrži ostatke Filipa II. Na temelju tih otkrića je Vergina identificirana kao lokacija drevnog grada Aigai (grč. Αιγαί [*Aigaí*]).

Naselje je svoje sadašnje ime dobilo 1922. godine nakon doseljavanja grčkog stanovništva protjeranog iz Bugarske i Male Azije.

## Galerija

*
*
*
*

## Povezano

* Verginsko sunce
* Egejska Makedonija

## Vanjske veze

* Muzeji u grčkoj pokrajini Makedoniji - Kraljevski grobovi u Vergini Arhivirano 2017-12-10 na Wayback Machine-u
* Αιγές (Βεργίνα) | Muzej kraljevskih grobova, Aigai-Vergina Arhivirano 2018-08-27 na Wayback Machine-u
# TCP/IP

**TCP/IP** je uobičajena oznaka grupe protokola koju još nazivamo IP grupa protokola (ili engl. *IP protocol suite*). Naziv je ova grupa protokola dobila prema dva najvažnija protokola iz te skupine: TCP (od engleskog *Transmission Control Protocol*) te prema samom IP protokolu. TCP/IP omogućuje komunikaciju preko raznih međusobno povezanih mreža i danas je najrasprostranjeniji protokol na lokalnim mrežama, a također se na njemu zasniva i globalna mreža Internet.

## Slojevit model TCP/IP grupe protokola

Mrežni model korišten u TCP/IP grupi protokola je 4-slojni model koji se sastoji od slijedećih slojeva:

1. Sloj podatkovne veze
2. Mrežni sloj
3. Transportni sloj
4. Aplikacijski sloj

U usporedbi s drugim često upotrebljavanim modelom računalnih mreža (OSI), koji za razliku od ovog modela sadrži 7 slojeva, moguće je napraviti slijedeću usporedbu slojeva (ne potpuno precizno, ali za potrebe razumijevanja dovoljno dobro poopćenje):

| OSI model | TCP/IP model |
| --- | --- |
| 7. Aplikacijski sloj
 |  |
| 6. Prezentacijski sloj
 |
| 5. Sloj sesije
 |
| 4. Transportni sloj
 | 3. Transportni sloj
 |
| 3. Mrežni sloj
 | 2. Mrežni sloj
 |
| 2. Sloj podatkovne veze
 | 1. Sloj podatkovne veze
 |
| 1. Fizički sloj
 |
# Boris Spaski

| Boris Vasiljevič Spaski |
| --- |
|  |
| Država |  SSSR  Francuska |
| Datum rođenja | (1937-januara-30)30. januara 1937. |
| Mjesto rođenja | Lenjingrad (današnji Sankt Petersburg) |
| Datum smrti | 27. februara 2025. (dob: 88) |
| Mjesto smrti | Moskva |
| Titula | velemajstor |
| Svjetski šampion | 1969–1972. |
| Trenutni ELO rejting | 2548 |
| Najveći ELO rejting | 2690 (januar 1971) |

**Boris Vasiljevič Spaski** (rus. Бори́с Васи́льевич Спа́сский), ruski velemajstor, rođen je u Lenjingradu. Bio je svjetski šahovski prvak od 1969. do 1972. Osim toga, završio je filološki fakultet, studij žurnalistike. Majstor je postao 1952, internacionalni majstor 1953, a velemajstor 1955. godine. Uz Smislova, jedini je igrač koji je dvaput uzastopno pobijedio u mečevima turnira kandidata:

* 1966: Keres - 6 : 4, Geller - 5½ : 2½, Talj - 7 : 4. Te godine gubi meč za prvaka svijeta od Petrosjana 11½ : 12½;
* 1968: Geller - 5½ : 2½, Larsen - 5½ : 2½, Korčnoj - 6½ : 3½.

1969. pobjeđuje Petrosjana 12½ : 10½ i postaje 10. prvak svijeta u šahu.
Titulu je izgubio u meču s američkim velemajstorom Bobbyjem Fischerom, koji ga je u čuvenom meču u Reykjaviku 1972. pobijedio rezultatom 12½ : 8½.

## Izdvojene partije

* Spaski - Fischer, Santa Monica, 1966, Grünfeldova odbrana, Varijanta izmjene, Klasična (D86) - čini se da je Fischer "u egalu", ali pravi malu grešku i Spaski lijepo završava partiju
* Spaski - Geller, Meč kandidata, 6. partija, Suhumi, 1968, Sicilijanka, Zatvorena varijanta (B25) - jedna od tri lijepe Spaskijeve pobjede nad Gellerom u ovom meču; u sve tri je koristio istu varijantu, jednu od njegovih omiljenih
* Spaski - Petrosjan, Meč za titulu svjetskog prvaka, 19. partija, Moskva, 1969, Sicilijanka, Najdorfova varijanta (B94) - agresivan stil igre i briljantne kombinacije oslikavaju Spaskog u vrhuncu karijere
* Larsen - Spaski, Meč SSSR - Ostatak svijeta), Beograd, 1970, Nimzo-Larsenov napad, Moderna varijanta (A01) - još jedna lijepa pobjeda nad poznatim velemajstorom
* Spaski - Fischer, Olimpijada u Siegenu, 1970, Grünfeldova odbrana, Varijanta izmjene, Klasična (D87) - Fischer ponovo pokušava Grünfeldovu odbranu protiv Spaskog i partija je znatno slična onoj iz 1966.
* Spaski - Fischer, Meč za titulu svjetskog prvaka, 11. partija, Reykjavík, 1972, Sicilijanka, Najdorfova, Varijanta otrovnog pješaka (B97) - Fischerov jedini poraz u njegovoj omiljenoj varijanti otrovnog pješaka
* Karpov - Spaski, Meč kandidata, 1. partija, Lenjingrad, 1974, Sicilijanka, Scheveningenska varijanta, Moderna (B83) - Spaski je izgubio meč, ali snažno je počeo ovom lijepom pobjedom

## Vanjske veze

* Partije Spaskog na chessgames.com
* 60 ključnih pozicija iz partija Borisa Spaskog

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Svjetski šahovski prvak 1969 – 1972.** | Nasljednik:
 |
| **Tigran Petrosjan** | **Bobby Fischer** |
# ARPANET

**ARPANET** (Advanced Research Projects Agency Network) je prva računarska mreža na svetu čije se funkcionisanje baziralo na komutaciji paketa podataka. ARPANET je ujedno i preteča Interneta. ARPANET je razvijena u periodu 1977-1979 od strane agencije ARPA (U.S. Department of Defense Advanced Research Projects Agency). ARPA je kasnije je preimenovana u DARPA.

## Početna arhitektura

ARPANET se sastojala od malih računara pod imenom *Interface Message Processors* (IMP). Računari su skladištili i preusmeravali pakete podataka, i bili međusobno povezani modemima koji su komunicirali međusobno bit-serijskom vezom brzinom od 50 kbita/sekundi.

Prva mreža imala je konfiguraciju od 4 računara koji su se nalazili u sledećim uneverzetetskim računarskim centrima u SAD:

* Kalifornijski univerzitet, Los Anđeles - UCLA
* Stanford istraživački centar - SRI
* Kalifornijski univerzitet, Santa Barbara
* Univerzitet Juta

Prva ARPANET veza uspostavljena je 29. oktobra 1969 između IMP-a na UCLA i SRI. Decembra 1969. sva četiri računara bila su međusobno povezana.

ARPANET je osmišljen kao vojni projekat. Početna ideja je bila da se povežu američke vojne baze. Kasnije, uvidjevši mogućnosti ovog projekta ideja o povezivanju samo vojnih baza je prerasla u ekonomski isplativu investiciju koja se danas naziva jedinstvenim imenom INTERNET.

## Razvoj protokola

Za potrebe istraživačkog projekta ARPANET razvijeni su različiti mrežni protokoli, između ostalog i TCP/IP, na kome se bazira Internet. TCP/IP razvijen je 1969.

## Povezano

* Internet
* Modem
* Internet protokoli
* TCP/IP
* ARPA

## Vanjske veze

* Istorija ARPANET-a Arhivirano 2006-05-26 na Wayback Machine-u (`en`)
* DARPA (`en`)