Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kanadski štit

| Kanadski štit *Canadian Shield* *Bouclier canadien* |
| --- |
| Geološka karta Kanade (Kanadski štit označen je crvenom bojom)Geološka karta Kanade (Kanadski štit označen je crvenom bojom) |
|  |
| **Država** |  Kanada  SAD
 |

**Kanadski štit** (engleski: *Canadian Shield*, francuski: *Bouclier canadien*; zvan i **Laurentijska visoravan**, engleski: *Laurentian Plateau*, francuski: *Plateau laurentien*) je velika geološka subregija potkovičastog oblika koja se koncentrično širi od Hudsonovog zaljeva preko istočne i centralne Kanade i krajnjeg sjeveroistoka Sjedinjenih Američkih Država.

## Geografija i geologija

Kanadski štit ima površinu od oko 8 milijuna km², a to je približno polovica kanadskog teritorija. Prostire se od Velikih jezera do Arktičkog oceana i Grenlanda, preko šest kanadskih provincija: Newfoundland i Labrador, Québec, Ontario, Manitoba, Saskatchewan i Alberta, i dvije teritorije (Sjeverozapadni teritoriji i Nunavut), pa sve do sjevernih dijelova američkih saveznih država Minnesote, Wisconsina, Michigana i New Yorka.

Kanadski štit je formiran je u predkambriju prije 3 milijarde godina i dio je sjevernoameričkog kontinentalnog kratona. Sastoji se od tvrdog gnajsa i granita koji leže ispod njegove površine i spadaju među najstarije stijene na Zemlji. To je kraj koji karakteriziraju brdašca sa prosječnom nadmorskom visinom od 100 do 500 metara, sa brojnim močvarama i jezerima između njih. Planine se nalaze na krajnjem sjeveroistoku Labradora i na otoku Baffin i uzdižu se do 1500 metara.

Tipičan krajolik Kanadskog štita
Za vrijeme pliocena (prije 2,6 miliona do 11.700 godina), ogromni glečeri koji su tad pokrivali su Sjevernu Ameriku imali su središte upravo u toj regiji. Kad je nastupilo zatopljenje, krenuli su prema jugu i skinuli površinski sloj zemlje i trošne stijene. Nešto od tog materijala je ipak ostalo kad se led otopio, ali je većina prenešena prema jugu i jugozapadu i tamo pohranjena.

## Klima i vegetacija

Na ovom velikom prostranstvu, obzirom na njegov geografski položaj, prevladava polarna i subarktička klima. Na krajnjem sjeveru je to polarna klima sa konstantno niskim temperaturama koja ne omogućuje rast drveća tako da tu uglavnom prevladava tundra sa niskim travama i mahovinom. Po južnijem pojasu u kom je toplije rastu ogromne četinarske šume u kojima prevladavaju crna i bijela omorika, uz nešto breza i jasika.

## Privreda

Kanadski štit ima tri velika prirodna resursa; šume, rude i vodu. Šume se kao ekonomsko bogatstvo najviše eksploatiraju u četiri kanadske provincije, Québecu, Ontariju, Manitobi i Saskatchewanu. Od ruda se najviše kopa; bakar, željezo, olovo, nikal, zlato, srebro, uran i cink. Krajem 19. vijeka u Sjeverozapadnim teritorijama su otkrivene značajne količine dijamanata. Veliki hidro potencijal rijeka koristi se za pogon brojnih hidroelektrana. Poljoprivreda gotovo da i ne postoji jer Kanadski štit ima vrlo malo obradivog zemljišta.

## Stanovništvo

Kanadski štit je vrlo rijetko naseljen. Stanovništvo živi uglavnom po rudarskim naseljima i manjim industrijskim centrima.

## Reference

## Vanjske veze

* *Canadian Shield* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Winnipeg

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vinipeg (razvrstavanje).*

| Vinipeg *Winnipeg* |
| --- |
|  Kolaž iz Vinipega |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Kanada
 |
| Pokrajina
 |  Manitoba
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2006) | 633.451
 |
| Gustina stanovništva
 | 1.365 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Nadmorska visina
 | 238 m
 |
| Površina
 | 464,01 km²
 |
| VinipegVinipeg (Kanade)
 |
| Ostali podaci
 |
| Web-stranica
 | www.winnipeg.ca |

**Vinipeg** (engleski: *Winnipeg*) je administrativni centar i najveći grad kanadske provincije Manitobe. Smešten na istočnom kraju velikih ravnica Zapadne Kanade, Vinipeg ima veliki značaj u saobraćaju, finansijama, zanatstvu, poljoprivredi i obrazovanju. Pošto svi železnički i drumski putevi koji povezuju istočnu i zapadnu Kanadu moraju da prolaze kroz ili pored grada, Vinipeg se često naziva „kapija Zapada“.

Grad se nalazi blizu geografskog centra Severne Amerike, Asinibojna u Red river. Sa 633.451 stanovnika daleko je najveći grad Manitobe.

Vinipeg pruža obilje mogućnosti za rekreaciju pošto u njegovoj blizini leži na stotine jezera, uključujući jezero Winnipeg, peto najveće jezero u Kanadi i 11. u svetu, jezero Manitoba, kao i Šumsko jezero.

Grad je jedan od najvažnijih kulturnih centara Kanade i dom je poznatog Kraljevskog vinipeškog baleta. Odlikuje se starinskom arhitekturom, plovnim kanalima, brojnim parkovima i upečatljivim kvartovima. Vinipeg je bio domaćin Panameričkih igara 1967. i 1999. i pored Meksika je jedini grad koji je dva puta bio domaćin tog događaja.

## Vanjske veze
# Veliko ropsko jezero

| Veliko ropsko jezero Great Slave Lake  |
| --- |
| Pogled na jezero iz zraka |
| Lokacija |
| Položaj | Sjeverozapadni teritoriji |
| Države |  Kanada |
| Koordinate | 61°40′″N, 114°00′″W |
| Hidrografija |
| Vrsta | ostatak većeg glacijalnog jezera |
| Površina | 27 200 km² |
| Volumen | 1 580 km³ |
| Aps. visina | 156 m |
| Dužina | 480 km |
| Širina | 109 km |
| Dubina | 614 m |
| Hidrologija |
| Pritoke | Hay, Slave |
| Odljev | Mackenzie |

**Veliko ropsko jezero** (engleski: **Great Slave Lake**), je veliko slatkovodno jezero u Sjeverozapadnim teritorijima u Kanadi.

## Geografija

*Veliko ropsko jezero* ima površinu od 27 200 km², njegova maksimalna dužina je 480 km u smjeru sjeveroistok - jugozapad, a široko je 109 km u smjeru sjeverozapad - sjeveroistok . Jezero leži na 156 m nadmorske visine, a najveća dubina mu iznosi 614 m, a prosječna 41m.

*Veliko ropsko jezero* puni vodom najviše Rijeka Slave, a nešto manje Hay i manji vodotoci, a njegove vode otiču rijekom Mackenzie do Boforovog mora udaljenog oko 1 650 km sjeveroistočno.
*Veliko ropsko jezero* je najdublje jezero u Sjevernoj Americi, sa svojih 614 m, i drugo po veličini jezero u Sjeverozapadnim teritorijima.

*Veliko ropsko jezero* svoj današnji oblik dobilo je glacijacijom.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Great Slave Lake, Northwest Territories* na portalu Encyclopedia\_of\_Earth (`en`)
# Veliko medvjeđe jezero

| Veliko medvjeđe jezero Great Bear Lake  |
| --- |
| Pogled na jezero |
| Lokacija |
| Položaj | Sjeverozapadni teritoriji |
| Države |  Kanada |
| Koordinate | 65°55′″N, 120°35′″W |
| Hidrografija |
| Površina | 31 153 km² |
| Volumen | 2 236 km³ |
| Aps. visina | 186 m |
| Dužina | 293 km |
| Širina | 188 km |
| Dubina | 446 m |
| Hidrologija |
| Pritoke | Haldane, Dease, Camsell |
| Odljev | Velika medvjeđa rijeka |

**Veliko medvjeđe jezero** (engleski: **Great Bear Lake**), je najveće jezero koje čitavom svojom površinom leži unutar Kanade (veća jezera Superior i Huron Kanada dijeli sa Sjedinjenim Američkim Državama), četvrto u Sjevernoj Americi i osmo po veličini na svijetu.

Jezeru su ime dali Chipewyan indijanci, koji su živjeli uz njegove sjeverne obale.

## Geografija

*Veliko medvjeđe jezero* leži na nadmorskoj visini od 186 m, u Sjeverozapadnim teritorijima, njegov sjeverni dio nalazi se unutar Arktičkog kruga.
Jezero ima površinu od 31 153 km², njegova maksimalna dužina je 293 km u smjeru sjeveroistok - jugozapad, a široko je 188 km u smjeru sjeverozapad - sjeveroistok. Jezero ima najveću dubinu od 446 m, a prosječna iznosi 71.7 m.
Dužina obala jezera iznosi 2 719 km ne računajući 824 km obala, koliko imaju otoci po jezeru, od kojih je 26 veće.

Karta *Velikog medvjeđeg jezera*
*Veliko medvjeđe jezero* pune vodom rijeke; Haldane, Dease, Camsell i manji vodotoci, sa brojnih manjih jezera u gorama oko jezera. Njegove vode otiču Velikom medvjeđom rijekom do rijeke Mackenzie, a sa njom dalje do Boforovog mora.
*Veliko medvjeđe jezero* je najdublje jezero u Sjevernoj Americi i drugo po veličini jezero u Sjeverozapadnim teritorijima.

Jezero je nastalo za vrijeme pleistocena glacijacijom, a svoj današnji oblik dobilo je za posljednjeg Ledenog doba otapanjem glečera.

*Veliko medvjeđe jezero* je zaleđeno od novembra do jula. Uz njegove južne obale smješteno je selo Deline (565 stanovnika) a na sjevernoistočnoj strani rudarski bazen - Port Radium, u kom se kopa uran, srebro i bakar.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Great Bear Lake* na portalu Canadian Encyclopedia (`en`)
# Vojnik

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vojnik (razvrstavanje).*

| Vojnik
 |
| --- |
|  Irski vojnici
 |
| Tip
 | profesija
 |
| Opis
 |
| Sposobnosti
 | fizičke sposobnosti, izdržljivost, specifični svjetonazor
 |
| Mjesta zaposlenja
 | vojska
 |
| Srodni poslovi
 | policajac, najamnik
 |

**Vojnik** je izraz koji u najširem smislu označava pripadnika redovnih oružanih snaga neke države. U užem smislu taj izraz označava pripadnika kopnene vojske.

U još užem smislu taj izraz označava pripadnika vojske koji nema oficirski odnosno podoficirski čin. Iako neke države i vojske za to koriste posebne izraze kao što je redov, nekada se u svrhu razlikovanja koristi i izraz **obični vojnik**.

Vojnik također može označavati i svaku osobu - bez obzira na čin ili vid oružanih snaga kojem pripada - a koja je njen pripadnik temeljem ugovora, odnosno vojnim poslom se bavi profesionalno. Tada se često koristi izraz **profesionalni vojnik**.

Za pripadnike posebnih rodova vojske se koriste posebni izraz kao pješadinac, artiljerac, inžinjerac i sl.

U figurativnom smislu se riječ vojnik koristi za svaku osobu koja je u potpunosti prihvatila ideologiju i ciljeve neke organizacije, odnosno za nju je spremna iskazati vojničke vrline kao što su vjernost i disciplina. Klasičan primjer je izraz "vojnik Partije".

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Soldiers** |
|  | Potražite natuknicu vojnik u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |

* US Army from American Revolution to 2006 Arhivirano 2007-06-29 na Wayback Machine-u
* Find a Soldier
* Lithuanian Soldier
* Roninreunited Arhivirano 2009-03-07 na Wayback Machine-u
# F-22 Raptor

F-22 Raptor odozdo
**F-22 Raptor** je američki nevidljivi lovački avion pete generacije. Prvotno je zamišljen kao lovac za zračnu nadmoć, odnosno za borbu protiv sovjetskog ratnog zrakoplovstva, ali je opremljen za zračnu podršku kopnenim trupama, elektronsko ratovanje i signalne obavještajne zadatke. Prototip koji se dugo razvijao je imao oznaku **YF-22** a sam aparat bio poznat kao **F/A-22** u tri godine prije formalnog ulaska u službu američkog ratnog zrakoplostva u decembru 2005. pod nazivom **F-22A**. Lockheed Martin Aeronautics je glavni proizvođač i odgovorna za većinu trupa, sisteme naoružanja i konačno sklapanje F-22. Zajedno s Lockheed Martinom, partner Boeing Integrated Defense Systems gradi krila, krmeni trupi, avionsku integraciju, te 100% sistema za pilote, održavanje i trening.

## Vanjske veze

* Official project website
* F-22 Information on f22fighter.com
* F-22 News Archive
* F-22 Raptor Inside Out Arhivirano 2009-03-21 na Wayback Machine-u
* F-22 Raptor at fighter-planes.com Arhivirano 2009-02-10 na Wayback Machine-u Raptor information including comparison between the YF-22 and F-22.
* F-22 Raptor Arhivirano 2007-06-28 na Wayback Machine-u Congressional Research Service report, 5. 1. 2005.
* Lockheed Martin/Boeing F-22A Raptor @ APA
* History of the F-22 program Arhivirano 2007-02-02 na Wayback Machine-u
* Stealth fighter crashes Arhivirano 2009-04-05 na Wayback Machine-u, December 2004 article from the *Las Vegas Review-Journal*
* Interview - F-22 Chief Test Pilot, Paul Metz, 1998
# Sredozemna klima

| Mediteranska klima
 |
| --- |
| Karta sa regijama svijeta koje imaju mediteransku klimuKarta sa regijama svijeta koje imaju mediteransku klimu |
|  |

**Mediteranska** ili **sredozemna klima** je svaka klima koja nalikuje klimi zemalja mediteranskog basena koji čini polovinu površine s tim tipom klime širom svijeta. Osim područja uz Sredozemno more, ovaj klimatski tip prevladava u zapadnim dijelovima Sjeverne Amerike, u dijelovima zapadne i južne Australije, na jugozapadu Južne Afrike i u središnjim dijelovima Čilea.

Klimu karakteriziraju vruća, suva ljeta i prohladne, vlažne zime. Na primer, u Pertu (Australija) na južnoj hemisferi u zimskim mjesecima od juna do avgusta padne 450 mm kiše, a prosječni dnevni minimum iznosi 8°C. Tokom ljetnih mjeseci, tj. od decembra do februara padne u prosjeku 32 mm padavina mjesečno.

Zone sredozemne klime povezane su s pet velikih suptropskih područja visokog pritiska nad okeanom, azorskim maksimumom, južnoatlantskim maksimumom, sjevernopacifičkim maksimumom, južnopacifičkim maksimumom i indijskookeanskim maksimumom. Ovi prostori visokog pritiska pomiču se u smjeru polova tokom ljeta, a prema ekvatoru tijekom zime, igrajući glavnu ulogu u formiranju svjetskih tropskih pustinja i zona mediteranske klime smještene polarnije od pustinja. Na primer, azorski maksimum je povezan sa Saharom i klimom mediteranskog basena. Južnoatlantski maksimum je slično povezan s pustinjom Namib i sredozemnom klimom zapadnog dijela Južne Afrike. Sjevernopacifički maksimum je povezan s pustinjom Sonora i kalifornijskom klimom, dok je južnopacifički maksimum povezan s pustinjom Atakama i klimom središnjeg Čilea. Indijskookeanski maksimum je povezan s pustinjama zapadne Australije (Velika pješčana pustinja, Velika Viktorijina pustinja i Gibsonova pustinja) i sredozemnom klimom jugozapadne, južne i središnje Australije.

Biom mediteranskih šuma i grmlja usko je povezan s mediteranskim klimatskim zonama. Posebna raznolikost klime su površine sklerofilnog grmlja koje se u mediteranskom basenu naziva makija, *čaparal* u Kaliforniji, *matoral* u Čileu, *funbos* u južnoj Africi, i *male* i *kuongan* u Australiji. Vodene zajednice u regijama s sredozemnom klimom prilagodile su se godišnjem ciklusu u kojem abiotski (okolišni) nadzori toka populacije i strukture zajednice dominiraju tijekom poplava, dok biotski (npr. kompeticija i predacija) nadzori postaju sve više važniji tokom opadanja nanosa. Nadzori prirode postaju sve dominantniji kako prirodni uslovi postaju sve više surovi (tj. vrući i suvi). Posljedica toga je sposobnost ovih zajednica na vrlo brzi oporavak nakon suša, poplava i požara.

## Povezano

* Kontinentalna klima
* Köppenova klasifikacija klime

## Reference

## Vanjske veze

* Mediterranean or Dry Summer Subtropical Climate na portalu The Physical Environment Arhivirano 2012-08-26 na Wayback Machine-u (`en`)
# Voćarstvo

**Voćarstvo** je grana zemljoradnje koja se bavi gajenjem voća. Razvijeno je u umerenom i suptroposkom pojasu do
60° sgš i 45° jgš. Najrazvijenije je u blizini velikih gradova i industrijskih centara.

## Povezano

* Zemljoradnja

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
# Tennessee (rijeka)

| Rijeka Tennessee Tennessee River  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države |  SAD |
| Gradovi | Knoxville, Chattanooga, Florence |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | spoj rijeka Holston i French Broad kod grada Knoxville (Tennessee) 248 m |
| Ušće   – aps. visina | Rijeka Ohio kod Paducaha (Kentucky) ? m |
| Dužina | 1 426  km |
| Pritoke | Clinch, Flint, Elk, Duck, Little Tennessee, Hiwassee, Chickamauga |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  1 998 m³/s |
| Sliv   – površina |  105 960 km² |
| Ulijeva se u | Ohio |

**Tennessee** (engleski: *Tennessee River*) je rijeka u Sjedinjenim Američkim Državama duga 1 426 km , najveća pritoka Rijeke Ohio.

## Geografija

*Tennessee* se formira spajanjem rijeka Holston i French Broad istočno od grada Knoxville u Tennesseeju odakle rijeka teče prema jugu, do grada Chattanooga. Odatle skreće prema zapadu preko Visoravni Cumberland i ulazi u državu Alabamu gdje teče do granice sa Mississippijom. Zatim pravi veliki zavoj prema sjeveru i vraća se u Tennessee i teče pravilno prema sjeveru i kroz Kentucky da se grada Paducaha ulije u Rijeku Ohio.

Karta porječja Tennessee
## Historija rijeke Tennessee

*Rijeka Tennessee* bila je poprište velikih ratnih operacija za Američkog građanskog rata.

*Tennessee*  ima porječje veliko oko 105 960 km², to je plodna gusto naseljena dolina, koja je postala slavna 1933. kad se u njoj počeo provoditi New Deal, osnivanjem Uprave doline Tennesee (Tennessee Valley Authority - TVA).

Na *Rijeci Tennessee* i njenim pritocima su u svrhu njene regulacije i dobijanja elektične energije, izgrađene serije brana i akomulacionih jezera; Kentucky (1944.); Pickwick Landing (1938.), Wilson (1925.), Wheeler (1936.), Guntersville (1939.), Hales Bar (1913.), Chickamauga (1940.), Watts Bar (1942.), Fort Loudoun (1943.).

## Ime

Rijeka je nekad zvala Cherokee, današnje ime dobila je po nazivu naselja Cherokee indijanaca - *Tanasi*.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Tennessee River* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Nuklearna sila

**Nuklearna sila** može značiti:

u fizici:

* fundamentalna jaka nuklearna sila
* rezidualna jaka nuklearna sila
* fundamentalna slaba nuklearna sila

u politici:

* nuklearne sile, države u posjedu nuklearnog oružja
# Informatika

**Informatika** (**inform**acija + autom**atika**) je nauka računarskih informacijskih sistema. Kao akademska oblast, ona obuhvata praksu procesiranja informacija, te inženjerstvo informacijskih sistema. Ona studira ustroj, algoritme, ophođenje, interakciju prirodnih i vještačkih sistema koji pohranjuju, procesiraju, pristupaju i komuniciraju informacijama. Oblast se bavi interakcijom između čovjeka i informacijskog sistema zajedno sa izradom računarskih interfejsa. Informatika također razvija svoj vlastiti konceptualni i teoretski temelj i iskorištava temelje razvijene u drugim oblastima. Kao takva, oblast informatike ima veliki opseg i usvaja više zasebnih pojedinih specijalizacija uključujući više osebujne discipline računarstva. Od pojave kompjutera, pojedinci i organizacije sve više obrađuju informacije digitalno. To je dovelo do studija informatike sa računarskim, matematičkim, biološkim, kognitivnim i socijalnim aspektima, uključujući proučavanje društvenog utjecaja informatičkih tehnologija. Međutim, važno je napomenuti da informatika kao akademsko polje eksplicitno ne zavisi od tehnoloških aspekata informacija, dok informacijska tehnologija zavisi.

## Povezano

* Informaciona tehnologija

## Vanjske veze

* informatics: entry from International Encyclopedia of Information and Library Science
* Software History Center Arhivirano 2006-05-09 na Wayback Machine-u: First usage of *informatics* in the US
* What is Informatics? Arhivirano 2013-05-31 na Wayback Machine-u : Indiana University
* Q&A about informatics Arhivirano 2007-05-15 na Wayback Machine-u
* Prior Art Database Arhivirano 2010-08-10 na Wayback Machine-u: Informatics: An Early Software Company
* Informatics Europe Arhivirano 2020-06-19 na Wayback Machine-u
* The Council of European Professional Informatics Societies (CEPIS)
* Informatics Department Arhivirano 2015-03-11 na Wayback Machine-u, College of Computing and Information, University at Albany - State University of New York
* Department of Informatics, King's College London
* *An Informatics Education: What and who is it for?*, from Northern Kentucky University
# Washingtonski konsenzus

**Washingtonski konsenzus** je ime za deset neoliberalnih ekonomskih predloga, smjernica koje su predložene 1989. godine i koje su SAD, Kanada, Latinska Amerika i europske države provodile zadnjih 20 godina.

## Lista predloga

* 1) Budžetska disciplina
* 2) Usmjeravanje državne potrošnje od podrške ekonomskim granama prema širokoj bazi mjera za ekonomski porast i podršku siromašnom stanovništvu.
* 3) Porezna reforma čiji cilj je snižavanje poreza
* 4) Kreditne stope usmjerene kako bi podržavale gospodarstvo
* 5) Kompetitivni devizni kurs
* 6) Trgovačka liberalizacija to jest ukidanje ili veliko smanjivanje poreza i carina na uvoz
* 7) Liberalizacija stranih investicija
* 8) Privatizacija državnih kompanija i usloga
* 9) Deregulacija to jest ukidanje raznih zakona i drugih mjera koje ograničavaju tržišnu utakmicu
* 10) Zakonska zaštita vlasničkih prava

## Prihvaćanje u svijetu

Washingtonski konsenzus je bio prihvaćen od razvijenih zapadnih država i Latinske Amerike, dok su ga s druge strane Kina i Indija koje su od njega ostvarile najveću korist zbog ukidanje carinskih barijera odbile. Krajem prvog desetljeća 21 veka većina država Latinske Amerike su pojedinačno odustale od konzensusa na jedan ili drugi način. Otvoreno pitanje i predmet stalnih debata među ekonomistima je da li ovaj konzensus još uvek postoji ili ne je dodatno pojačano rječima britanskog premijera Gordona Browna 2009. godine da je stari Washingtonski konzensus gotov s čime se 2011. godine složio predsjednik MMFa Dominique Strauss-Kahn koji je ubrzo nakon tih reči smjenjen s položaja u kontroverznoj aferi. Od 2004 se kao protuteza ovom konzensus prvi put počeo spominjati Pekinški konzensus, dok su se istovremeno zapadne države koje su ga poštovale našle u budžetskim problemima zbog snižavanja poreza svojim najbogatijim slojevima društva. Prvobitno prikrivanje tako nastalog budžetskog deficita koji a primeru SADa smanjuje najvišu poreznu stopu s 70 na 28 % što rezultira praktičkim utrustročenjem državnog duga između 1980 i 1988. godine koji potom samo nastavlja rasti je bilo rađeno putem zaduživanja do 2011. godine kada na površinu izbija dužnička kriza zapadne Evrope i SADa.

## Posljedice

Dvadeset i pet godina provođenja ovog neoliberalnog sistema na području SADa je dovelo do velikih društvenih, imovinskim promena. Na njegovom početku 1 % najbogatijih je zarađivao 12 % svih isplaćenih plata i kontrolirao 33 % ekonomije. Danas taj isti 1 % najbogatijih zarađuje gotovo 25 % svih isplaćenih plata i kontrolira 40 % ekonomije SADa.. Da bi se te brojke stavile u pravu perspektivu dobro je setiti se činjenice da je u doba robovlasničke Rimske republike 160 pne. tadašnji 1.5 postotak najbogatijih kontrolirao "samo" oko 25 % sve isplaćene zarade

Istovremeno dok je došlo do takvog socijalnog poremećaja u SADu tamošnja republikanska stranka čiji član je bio predsednik između 2001 i 2009 godine,a sada kontrolira tamošnji parlament smatra da Evropa treba smanjiti penzije, smanjiti zdravstveno osiguranje svojih stanovnika i smanjiti zaštitu okoliša čime bi se doveo u red evropski ekonomski model !?

## Povezano

* Neoliberalizam

## Izvori