Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# San Andrés, Kolumbija

| San Andrés
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | San Andrés y Providencia
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Everth Julio Hawkins Sjogreen
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 27,14 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 6,457 km²
 |
| **Visina** | 84 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 41,400
 |
|  - **Urbana gustoća** | 6,411 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 57,433
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 2,116 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| San Andrésclass=notpageimage| San Andrés na karti Kolumbije
 |

**San Andrés** znan i kao *North End* i *Sector del Centro* je općina od 57,433 stanovnika i grad od 41,400 st. u Karipskom moru u arhipelagu i Departmanu San Andrés y Providencia, čiji je administrativni centar.

## Geografija

San Andrés se nalazi na sjeveru najvećeg otoka arhipelaga San Andrés, udaljen 710 km sjeverozapadno od Cartagene, i 180 km od obale
Nikaragve.

Pješačka ulica
## Historija

Prvi doseljenici na otoke bili su nizozemski kolonisti koji su naselili na otoku Providencia krajem 16. vijeka. Njih su 1629. istjerali engleski puritanci, a našto kasnije na arhipelag su došli plantažeri, koji su sa sobom doveli i crne robove sa Jamajke.

Španjolci su zauzeli arhipelag 1641., nakon tog je slijedećih 36 godina, padao u engleske, španjolske, pa čak i nizozemske ruke.

Engleski gusar Henry Morgan, zauzeo je arhipelag 1670.
Španjolci su 1789. ponovno zauzeli otoke, ali su dopustili stanovnicima engleskog porijekla da ostanu na otocima.

Kolumbija je proglasila nezavisnost 1810., ali je ona realizirana 1819., a arhipelag je tek od 1822. u kolumbijskim rukama.

Eksplozivni rast grada počeo je nakon 1953. kad je proglašen slobodnom lukom.

## Privreda i transport

Danas se ekonomija grada bazira na turizmu i trgovini.

San Andres ima Internacionalni aerodrom *Gustavo Rojas Pinilla* (ICAO: *SKSP*, IATA: *ADZ*).

## Reference

## Vanjske veze

* *Gobernación del Archipiélago* (`es`)
# San Andrés y Providencia (departman)

| San Andrés y Providencia
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | San Andrés
 |
| **guverner** | Everth Julio Hawkins Sjogreen
 |
| Površina
 | 49 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 63.700
 |
| **Gustoća** | 1300 stanovnika na km²
 |

**San Andrés y Providencia** (španjolski: *Departamento de San Andrés, Providencia y Santa Catalina*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

To je jedini kolumbijski departman -arhipelag koji se nalazi u Karipskom moru, udaljen 710 km sjeverozapadno od Cartagene, ali samo 180 km od obale Nikaragve.

## Karakteristike

Karta otoka
Arhipelag se sastoji od dva veća otoka *San Andrés* (27,14 km²) i *Providencia* (17 km²) udaljenog 90 km sjeverno od otoka San Andrés. Pored Providencie leži otočić *Santa Catalina*, odvojen kanalom širokim 150 metara, preko kojeg je izgrađen most.

Pored tih otoka u arhipelagu leže i osam atola i grebena; Southwest Cays, Courtown Cays, Alice Shoal, Bajo Nuevo Bank, Serranilla Bank, Quita Sueno Bank, Serrana Bank i Roncador Bank.

Departman San Andrés y Providencia ima površinu od 49 km², na kojoj je 2020. živilo 63,700 stanovnika.

Većina stanovnika na arhipelagu su protestanti i govore engleski.
Administrativni centar departmana je grad San Andrés koji se nalazi na sjeveru istoimenog otoka.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 2 općine, koje se nalaze na dva istoimena otoka San Andrés i Providencia.

## Historija

Otoke su 1629. naselili engleski puritanci, a kasnije plantažeri, koji su sa sobom doveli i crne robove sa Jamajke.
Arhipelag je pripao Španjolskoj 1786. a od 1822. je postao dio Kolumbije.
Od 1912. arhipelag ima autonomiju u okviru tadašnjeg Departmana Bolivar, a 1991. je postao departman.

## Privreda

Privreda se bazira na turizmu i poljoprivredi (kokos, kopar i naranče.
Na Providenciji se uzgajaju kulture za vlastitu upotrebu.
Promet sa kopnom se odvija avionima, oba otoka imaju aerodrome, a veći je onaj u gradu San Andrés.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Archipiélago* (`es`)
# Santander (departman)

| Santander
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Bucaramanga
 |
| **guverner** | Didier Alberto Tavera Amado
 |
| Površina
 | 30561 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.280.900
 |
| **Gustoća** | 75 stanovnika na km²
 |

**Santander** (španjolski: *Departamento de Santander*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman je jedan od prvih 9 kolumbijskih departmana osnovan 1857.

## Karakteristike

Santander se prostire na sjeveru zemlje, sa juga i jugoistoka graniči sa Departmanom Boyacá, sa sjeveroistoka sa Departmanom Norte de Santander sa sjevera sa Departmanom Cesar i sa zapada sa departmanima Bolivar i Antioquia.

Departman ima površinu od 30,561 km², na kojoj je 2020. živilo 2,280,900 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Bucaramanga.

## Administrativna podjela

Departman Santander je podjeljen na 91 općinu (španjolski: *municipalities*).

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Santander* (`es`)
# Bucaramanga

| Bucaramanga
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Santander
 |
| **Osnovan** | 1622.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Juan Carlos Cárdenas Rey
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 152km²
 |
| **Visina** | 959 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2018.)
 |
|  - **Grad** | 607,428
 |
|  - **Gustoća** | 3,972stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 680001–680011
 |
| **Pozivni broj** | 0057 7
 |
| Karta
 |
| Bucaramangaclass=notpageimage| Bucaramanga na karti Kolumbije
 |

**Bucaramanga** je grad i općina od 607,428 stanovnika na sjeveroistoku Kolumbije u Departmanu Santander, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Bucaramanga se prostire u kotlini riječice Oro u Kolumbijskim Istočnim Kordiljerima, udaljena 424 km sjeverno od glavnog grada Bogote.

## Historija

Za razliku od većine ostalih kolumbijskih gradova -Bucaramanga, nije nikad službeno osnovana već se računa da postoji od 1622. kad su španjolski kolonisti došli do
naselja indijanaca. Ono je do 1778. toliko naraslo da je postalo sjedište župe.

Krajem 19. vijeka od tadašnjih četiri susjedna grada -Bucaramanga je izrasla u ekonomski, politički i kulturni centar, pa je bilo logično da 1886. postane i
administrativni centar Departmana Santander.

Bucaramanga je od 1952 i univerzitetski centar, tad je počeo sa radom *Instituto Caldas* iz kog je nastao današnji Universidad Autónoma de Bucaramanga.

## Privreda, trasport

Kako se nalazi u kraju gdje se uzgaja kava i duhan, od industrije ima tvornice cigareta i cigara, tekstila i metalnih proizvoda.

Grad je povezan željezničkom prugom sa lukom Puerto Wilches na rijeci
Magdaleni, autoputem i cestama sa većim gradovima Kolumbije i Venezuele.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Santiago de Bucaramanga* (Službene stranice grada) (`es`)
# Sucre (departman)

| Sucre
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Sincelejo
 |
| **guverner** | Héctor Olimpo Espinosa
 |
| Površina
 | 10592 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 949.300
 |
| **Gustoća** | 90 stanovnika na km²
 |

**Sucre** (španjolski: *Departamento de Sucre*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman je osnovan tek 1967. kad se odvojio od Departmana Bolivar.

## Karakteristike

Sucre ima površinu od 10,592 km², na kojoj je 2020. živilo 949,300 stanovnika.

Sucre je na sjeverozapadu omeđen Karipskim morem, sa istoka graniči sa Departmanom Bolivar i sa zapada sa
Departmanom Córdoba.

Osim brdašca na sjeveru, ostatak departmana je obalna nizina, koju presjecaju rijeke Cauca i San Jorge.

Administrativni centar departmana je grad Sincelejo.

## Administrativna podjela

Departman Sucre je podjeljen na 26 općine (španjolski: *municipalities*).

## Privreda

Privreda departmana bazira se na poljoprivredi (kukuruz, riža, banane, duhan), stočarstvu i ribarstvu (škampi).
Od industrije ima nekoliko u cementara, a transportna žila kucavica je autoput Cartagena - Medellín koji presjeca Sucre od sjevera prema jugu i
prolazi kroz Sincelejo.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Sucre* (`es`)
# Sincelejo

| Sincelejo
 |
| --- |
| Pogled na grad i katedraluPogled na grad i katedralu |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Sucre
 |
| **Osnovan** | 1535.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Andrés Gómez Martínez
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 30 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 280 km²
 |
| **Visina** | 218 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2018.)
 |
|  - **Urbano područje** | 249,323
 |
|  - **Urbana gustoća** | 8,139 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 293,951
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 1,050
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 700001
 |
| Karta
 |
| Sincelejoclass=notpageimage| Sincelejo na karti Kolumbije
 |

**Sincelejo** je općina od 293,951 stanovnika i grad od 249,323 st. na sjeveru Kolumbije u Departmanu Sucre, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Sincelejo se nalazi na sjeveru zemlje u obalnoj ravnici Karipskog mora od kog je udaljen četrdesetak km.

## Historija

Sincelejo je osnovao španjolski konkvistador Alonso de Padilla 1535., pod imenom *San Francisco de Asís de Sincelejo* (sv. Franjo Asiški od Sinceleja, na mjestu starijeg indijanskog sela.
Brutalne metode vladanja i donešene bolesti toliko su prorjedile domodce da ih je 1610. bilo samo 11, od početnih 750 stanovnika.

Zbog tog je španjolski dvor poslao kapetana i inženjera Antonio de la Torre y Miranda, koji je urbanistički uredio naselje koncentrirajući ga oko crkve (današnje katedrale i ponovno osnovao Sincelejo - 1774.

Sve do sredine 19. vijeka Sincelejo je živio u sjeni 13 km udaljenog Corozala, koji je bio veći i politički utjecajniji.

Liberalizacija trgovanja duhanom u Vicekraljevstvu Nova Granada išla je na ruku Sinceleju.

Jer se posljednje dvije dekade 19. vijeka, doselilo puno bogatih porodica iz Cartagene, koje su pokrenule nove poslove. Od plantaža šećerne trske, duhana do destilacije ruma.
Sincelejo je prestigao Corozal pa je 1897. proglašen administrativnim centrom departmana koji je uskoro ukinut. To je trajalo do 1966. kad je osnovan Departman Sucre, odtad je ponovno administrativni centar.

U Kolumbiji je poznat po festivalu koride - Corralejas i po katedrali sv. Franjo Asiškog iz 19. vijeka.

## Privreda i transport

Privreda Sinceleja bazira se prvenstveno na stočarstvu (uzgoju goveda na velikim rančevima) i u nešto manjoj mjeri na ratarstvu (kukuruz, manioka, batat,
trputac).

Od industrije ima nekoliko tvornica prehrambenih proizvoda, odjeće, obuće i prerade drva.
Prema posljednjem popisu stanovništva u Sinceleju posluje oko 3,000 firmi, koje se većinom bave trgovinom i uslugama.

Sincelejo je povezan autoputom 25 sa Barranquillom i Medellínom.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Sincelejo - Sucre* (Službene stranice grada) (`es`)
# Tolima (departman)

| Tolima
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Ibagué
 |
| **guverner** | José Ricardo Orozco Valero
 |
| Površina
 | 24139 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.339.998
 |
| **Gustoća** | 56 stanovnika na km²
 |

**Tolima** (španjolski: *Departamento de Tolima*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman se nalazi u sredini zemlje, prostire se od planina Centralnih Kordiljera, preko doline Rijeke Magdalene do Kolubijskih Istočnih kordiljera.

## Karakteristike

Tolima ima površinu od 24,139 km², na kojoj je 2020. živilo 1,339,998 stanovnika.

Tolima sa sjevera graniči sa Departmanom Caldas, sa istoka sa Departmanom Cundinamarca, sa juga sa departmanima Huila i Cauca i
sa zapada sa departmanima Valle del Cauca i Risaralda.

Administrativni centar departmana je grad Ibagué.

## Administrativna podjela

Departman Tolima je podjeljen na 47 općina (španjolski: *municipalities*).

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Alpujarra
* Alvarado
* Ambalema
* Anzoátegui
* Armero
* Ataco
* Cajamarca
* Carmen de Apicalá
* Casabianca
* Chaparral
* Coello
* Coyaima
* Cunday
* Dolores
* Espinal
* Falan
 |  | * Flandes
* Fresno
* Guamo
* Herveo
* Honda
* **Ibagué Icononzo
* Lérida
* Líbano
* Mariquita
* Melgar
* Murrilo
* Natagaima
* Ortega
* Palocabildo
* Piedras
 | * Planadas
* Prado
* Purificación
* Rioblanco
* Roncesvalles
* Rovira
* Saldaña
* San Antonio
* San Luis
* Santa Isabel
* Suárez
* Valle de San Juan
* Venadillo
* Villahermosa
* Villarrica
 |

## Historija

Deparman Tolima je osnovan 1881., od njega se 1935 odvojio Departman Huila.

## Privreda i transport

Privreda departmana bazira se na stočarstvu (goveda, svinje) i ratarstvu. Tolima proizvodi najviše riže i sezama u zemlji, pored tog uzgaja se i pamuk, kava, kukuruz, banane, šećerna trska i grah.
Uz to ima i nešto tvornica lake industrije.

Tolimu presijecaju autoputi i željezničke pruge koje povezuju Ibagué sa Bogotom, Armenijom i Neivom.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Tolima* (`es`)
# Ibagué

| Ibagué
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Tolima
 |
| **Osnovan** | 1550.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Andrés Hurtado
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 1,377 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 47.96 km²
 |
| **Visina** | 1,285 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 492,554
 |
|  - **Urbana gustoća** | 10,270 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 541,101
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 392.9 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 730001-730019
 |
| **Pozivni broj** | 0057 8
 |
| Karta
 |
| Ibaguéclass=notpageimage| Ibagué na karti Kolumbije
 |

**Ibagué** je općina od 541,101 stanovnika i grad od 492,554 st. u sredini Kolumbije u Departmanu Tolima, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Centralni trg
Ibagué se prostire na visoravni u Centralnim Kolumbijskim Kordiljerima, nedaleko od doline Rijeke Magdalene i stratovulkana Nevado del Tolima, na nadmorskoj visini od 1,285 metara, sa prosječnom temperaturom od 21 ºC.

## Historija

Grad je osnovao španjolski konkvistador Andrés López de Galarza]] u oktobru 1550. pod imenom *Villa de San Bonifacio de Ibagué*.

Zbog stalnih napada indijanaca u februaru 1551. je preseljen na današnju lokaciju uz obalu riječice Combeima.

Ibagué je od aprila do decembra 1854. bio glavni grad Republike Nova Granada.
Kad je 1881. osnovan Departman Tolima - Ibagué je postao njegov administrativni centar.

Grad je naglo nabujao nakon 1890., zahvaljujući velikoj potražnji za kavom, koja je odlično rasla na padinama iznad grada.

Ibagué je univerzitetski grad u kom djeluje nekoliko univerziteta, najstariji od njih *Univerzitet Tolima* počeo je sa radom 1945. kao agronomska viša škola, a status univerziteta dobio je 1955.

## Privreda i transport

Ekonomija grada bazira se na poljoprivrednoj okolici koja proizvodi kavu, kakao, duhan, rižu i šećernu trsku.
Od svih registriranih 2016. firmi 2016. čak 96,1% su bile mikro firme sa 1 do 2 zaposlena, a 3,1 % male firme, od kojih se 83% bavilo trgovinom, 15,6% industrijom i samo 1,5% poljoprivredom.
Nezaposlenih ima 13,2 %, tako da je 96,670 stanovnika siromašno, a 13,400 ekstremno siromašno.

Grad se nalazi na trasi autoputa i željezničkih pruga kojim je povezan sa Bogotom, Armenijom i Neivom.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía Municipal de Ibagué* (Službene stranice grada) Arhivirano 2022-12-21 na Wayback Machine-u (`es`)
# Valle del Cauca

| Valle del Cauca
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Cali
 |
| **guverner** | Clara Luz Roldán
 |
| Površina
 | 20666 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 4.532.152
 |
| **Gustoća** | 219 stanovnika na km²
 |

**Valle del Cauca** (španjolski: *Departamento de Valle del Cauca*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman je osnovan 1910.

## Karakteristike

Valle del Cauca se prostire na zapadu zemlje, manjim dijelom duž pacifičke obale a većim po planinama Zapadnih Kordiljera na prosječnoj nadmorskoj visini od 1,561 metara

Sa sjevera graniči sa departmanima Risaralda i Quindío, sa zapada sa Pacifikom i Departmanom Chocó, sa juga sa Departmanom Cauca i sa istoka sa Departmanom Tolima.

Departman ima površinu od 20,666 km², na kojoj je 2020. živilo 4,532,152 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Cali.

## Administrativna podjela

Departman Valle del Cauca je podjeljen na 42 općine (španjolski: *municipalities*).

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Valle del Cauca* (`es`)
# Cali

| Cali
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Valle del Cauca
 |
| **Osnovan** | 1536.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Jorge Iván Ospina Gómez
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 146 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 563 km²
 |
| **Visina** | 1,018 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2018.)
 |
|  - **Urbano područje** | 2,172,527
 |
|  - **Urbana gustoća** | 14,858 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 2,227,642
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 3,956 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Pozivni broj** | 2
 |
| Karta
 |
| Caliclass=notpageimage| Cali na karti Kolumbije
 |

**Cali** ili *Santiago de Cali* je općina od 2,227,642 stanovnika i grad od 2,172,527 st. na zapadu Kolumbije u Departmanu Valle del Cauca, čiji je
administrativni centar.

Cali je treći po veličini grad u Kolumbiji, najveći i najznačajniji industrijski centar u pacifičkoj regiji.

## Geografija

Cali se prostire u dolini rijeke Cali, udaljen 484 km od glavnog grada Bogote.

On je jedini veliki grad u Kolumbiji koji ima relativno lak i brzi pristup Pacifiku, jer je udaljen 114 km od najveće kolumbijske luke Buenaventure.
Grad zovu i La Sultana del Valle, jer je jedan od glavnih privrednih i industrijskih centara Kolumbije.

Centar grada
Palača pravde
## Historija

Cali je jedan od najstarijih gradova Amerike, kog je osnovao 25. jula 1536. konkvistador Sebastián de Belalcázar.

Početkom 20. vijeka Santiago de Cali bio je miran gradić sa nešto manje od 20.000 stanovnika. U to vrijeme imao je dva kvarta La Merced i San Antonio ili Gornji grad.

U to vrijeme funkcionirao je kao trgovište i odmorište sa gostionicama na raskršću puteva. Većina stanovnika bavila se stočarstvom i ratarstvom.
Rijeka Cali bila je premošćena sa dva mosta, uz to imao je nekoliko samostana i crkava, među ostalim i San Pedro iz 17. vijeka, koja je proširena 1733., i danas služi kao
katedrala.

Cali je od gradića od 20.000 stanovnika do 1993. narastao u metropolu od 1.788,456 stanovnika.

Grad je od 1945 i univerzitetski centar, tad je počeo sa radom Universidad del Valle.

## Privreda i transport

Cali je velik industrijski centar, koji ima Internacionalni aerodrom *Alfonso Bonilla Aragón* (ICAO: *SKCL*, IATA: *CLO*) koji se nalazi 17 km sjeveroistočno od centra grada prema Palmiri.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Santiago de Cali* (Službene stranice grada) (`es`)
# Mitú

| Mitú
 |
| --- |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Vaupés
 |
| **Osnovan** | 1936.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Carlos Iván Ramiro Meléndez Moreno
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 16,216 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 3,291 km²
 |
| **Visina** | 183 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 9,746
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2,962 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 32,793
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 2,022 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Mitúclass=notpageimage| Mitú na karti Kolumbije
 |

**Mitú** je općina od 32,793 stanovnika i grad od 9,746 stan. na jugoistoku Kolumbije u Departmanu Vaupés čiji je administrativni centar.

## Geografija

Mitú se prostire duž lijeve obale rijeke Vaupés, nedaleko od granice sa Brazilom, na nadmorskoj visini od 183 metara.

Kako do njega nikakve ceste, jedina veza sa svijetom je rijeka i mali aerodrom *Fabio Alberto León Bentley* (ICAO: *SKMU*, IATA: *MVP*).

## Historija

Luka
Početkom 20. vijeka po dotad neistraženim prašumama gornjeg toka rijeke Vaupés i njenih pritoka, pojavilo se mnoštvo skupljača lateksa za kaučuk. Dobar dio njih dolazio je iz Brazila, Pored skupljanja lateksa oni su lovili i porobljavali autohtone indijance Tucano i Carijona.

Zbog tog je kolumbijska vlada željela osigurati taj kraj kao svoj.
Mitu je osnovao u oktobru 1936. kao skromni zaselak, tadašnji komesar Vaupésa - Miguel Cuervo Araoz.

Ispočetka je služio kao trgovište za skupljače lateksa i misionarski centar.

Vremenom je postao općina i sjedište specijalne policije a od 1991. kad je Vaupes postao departman je i njegov administrativni centar.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Mitú* (Službene stranice grada) Arhivirano 2022-12-18 na Wayback Machine-u (`es`)
# Vaupés (departman)

| Vaupés
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Mitú
 |
| **guverner** | Eliécer Pérez Galvis
 |
| Površina
 | 53299 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 44.712
 |
| **Gustoća** | 1 stanovnik na km²
 |

**Vaupés** (španjolski: *Departamento de Vaupés*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Vaupés se nalazi na jugoistoku zemlje, u slivu rijeka Orinoko i Amazone. Najveći dio teritorije prekriven je tropskim kišnim šumama, bez ikakvih
cesta pa je transport moguć jedino rijekama i avionima.

## Karakteristike

Vaupés ima površinu od 53,299 km², na kojoj je 2020. živilo 44,712 stanovnika.

Vaupés sa sjevera graniči sa departmanima Guaviare i Guainía, sa istoka sa Brazilom, sa juga sa Departmanom Amazonas i sa zapada sa Departmanom Caquetá.

Administrativni centar departmana je grad Mitú, pored kojeg živi većina stanovnika. Po ostatku departmana živi vrlo malo ljudi, a to su uglavnom autohtoni indijanci
raspršeni po na malim farmama.

## Administrativna podjela

Departman Vaupés je podjeljen na 6 općina (španjolski: *municipalities*).

## Historija

Vaupés je nastao 1935. kad je odvojen od tadašnjeg Departmana Cauca kao komesarijat, 1982. od njega se odvojio Guaviare kao komesarijat.
Departman je postao 1991. kad je usvojen novi ustav, po kom su svi dotadašnji komesarijati i indepedencije postali departmani.

## Privreda

Privreda departmana bazira se na poljoprivredi za vlastite potrebe, šumarstvu, ribarstvu i skupljanju biljaka.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Vaupés* (`es`)