# SMS Zenta

|  |
| --- |
|  |
| Karijera
 |  |
| Ime:
 | SMS *Zenta* |
| Kobilica položena:
 | 8. kolovoza 1896.
 |
| Porinut:
 | 18. kolovoza 1897.
 |
| Stavljen u službu:
 | 25. svibnja 1899.
 |
| Matična luka:
 | Pula
 |
| Sudbina:
 | potopljen 16. kolovoza 1914.
 |
| Opće karakteristike
 |
| Klasa i tip:
 | laka krstarica klase *Zenta* |
| Deplasman:
 | 2 500 t (2 461 dugih tona) pun tereta
 |
| Dužina:
 | 96,88 m
 |
| Širina:
 | 10,52 m
 |
| Gaz:
 | 4,24 m
 |
| Pogon:
 | četverocilindrični okomiti trostruki ekspanzijski motori
 |
| Brzina:
 | 20,8 čvora (38,5 km/h)
 |
| Doplov:
 | 3 800 nmi (7 000 km) pri 12 čv (22 km/h)
 |
| Posada:
 | 308 časnika i mornara
 |
| Naoružanje:
 | • 8 topova od po 120 mm • 8 topova od po 47 mm • 2 topa od po 42 mm • 2 torpedne cijevi
 |
| Oklop:
 | bokovi: 25 mm zapovjedni most: 25 mm kazamati: 35 mm
 |

**SMS *Zenta bio je laka krstarica izgrađena za Austro-ugarsku ratnu mornaricu i vodeći brod svoje klase nazvan po gradu Senti. Njegovi bratski brodovi bili su SMS *Aspern* i SMS *Szigetvár*. *Zenta* je originalno zamišljena za razmještanje u stranim kružnim putovanjima, primarno za pokazivanje zastave u inozemstvu usprkos tomu što Carevina Austro-Ugarska nije imala velike kolonijalne ambicije.

## Povijest službe

### Kružno putovanje na Daleki istok

Nakon gradnje tijekom 1898.-1899. godine brod je napustio Pulu u studenome 1899. radi kružnoga putovanja do Azije preko Port Saida, Sueza, Adena i Colomba. Doplovio je do Singapura u siječnju 1900. godine gdje je ostao 14 dana, a zatim je nastavio plovidbu do Hong Konga, Macaua i dalje do Šangaja. Odande je krenuo prema Japanu, posjetivši Nagasaki, Kagošimu, i Sasebo.

### Bokserski ustanak

Vijesti su dosegle Austro-Ugarsku o tome da Bokserski ustanak u Kini brzo postaje sve teži. *Zenta* je pozvana radi ispomoći u evakuaciji međunarodnoga diplomatskog osoblja, ali i austrougarske delegacije. Sedamdeset i pet članova njezine posade pripojeno je opskrbnoj ekspediciji koju je predvodio admiral Seymour, a koja je krenula prema Tientsinu.

*Zenti* se pridružila oklopna krstarica SMS *Kaiserin und Königin Maria Theresia*, pa je 160 mornara s obaju brodova (i dvama kopnenim topovima) pomagalo njemačkih mornarima u napadu na tvrđave Taku. Kapitän von Thomann, zapovjedni časnik *Zente* poginuo je u toj akciji.

U angažmanu u Kini ukupno poginuli su: kapetan, 2 časnika i 4 mornara. Za junaštvo u ovoj ekspediciji odlikovani su Juraj Uršić iz Selaca, Petar Fantov iz Tijesna, Nikola Hranueli iz Postira, Juraj Petrovac iz Jelse i posmrtno Josip Badurina Jerić iz Luna.

### Južnoameričko kružno putovanje

Brod se vratio kući u prosincu 1901. godine i stavljen je u pričuvu sve do listopada 1902. godine kada je poslan na još jednu stranu turu do Cape Towna. Odande je isplovio za Južnu Ameriku do Montevidea i potom do Buenos Airesa kamo je stigao u svibnju 1903. godine. Odande je otplovio do Rio de Janeira kamo je stigao u lipnju prije nego što je započeo povratak preko Atlantika, posjetivši među ostalima luke Funchal, Cadiz, Tangier, Malagu, Tunis i Krf, vrativši se naposljetku kući u Trst. Tamo je stavljen u pričuvu gdje je sudjelovao u godišnjim mornaričkim vježbama sve do izbijanja Prvoga svjetskog rata.

### Prvi svjetski rat

16. kolovoza 1914. združena anglo-francuska flota pod zapovjedništvom admirala Augusta Bouéa de Lapeyrera započela je mesti Jadransko more. *Zenta* se nalazila u pratnji razarača koji je blokirao crnogorsku obalu. U zamku su ju uhvatile sedamnaest francuskih i britanskih mornaričkih jedinica sastavljenih od bojnih brodova i oklopnih krstarica koje su priječile joj pobjeći na sjever. Nakon što je razarač SMS *Ulan* uspio uzmaknuti, potopljena je topovskom paljbom tijekom pomorske bitke uz obalu Bara pri čemu je živote izgubilo 179 osoba. *Zenta* nije imala nikakve izglede. Bila je sama protiv cijele flote, a k tome njeni topovi kalibra 120 mm bili su kraćeg dometa od neprijateljskih. Preživjeli zapovjednik Paul Pachner, časnici i posada doplivali su do obale gdje su internirani sve do 1916. godine (anglo-francuska flota nije pokušala spasiti nikoga preživjelog).

SMS *Zenta* nakon stavljanja u službu 1899. godine.
Nepotpuni popis imena zarobljenika naveden je u publikaciji "Verlustliste / Popis gubitaka / Seznamek izgub / Lista delle perdite" koju je od početka rata svakih nekoliko dana objavljivalo Ministarstvo rata. Po njima se vidi da su velikom većinom bili Hrvati, najviše iz Istre, Kvarnera i Dalmacije. Dijelove toga popisa objavila je Smotra dalmatinska u broju od 21. studenog 1914. godine, a zarobljenih časnika zadarski Narodni list. Popis poginulih nikad nije objavljen. Zarobljenici su bili smješteni u Danilovgrad.

Zarobljenici su bili Hrvati iz južnih hrvatskih gradova i otoka te dvojica Crnogoraca iz Boke kotorske.

## Počasti

Prema istraživanjima splitskog toponomastičara i povjesničara Perislava Petrića, splitska uvala Zenta ime je dobila u spomen na poginule junake s ovog broda. Pretpostavlja da je prvotno ime dobio greben - istaknutu sika u uvali Kalafatiću, a poslije je dobila cijela uvala. Drugi izvori navode da je ovaj brod prije ove bitke dugo vremena bio usidren u ovoj uvali.

## Nalaz

Ostatci broda dugo su vremena ležali na morskom dnu na nepoznatom mjestu. Otkrili su ih ronioci 87 godina poslije.

## Povezano

* jadransko bojište u Prvom svjetskom ratu
* pomorska bitka kod Bara 16. kolovoza 1914.
* Paul Pachner

## Izvori

## Literatura

* Greger, René (1976). *Austro-Hungarian Warships of World War I*. London: Ian Allan. ISBN 0-7110-0623-7.

## Vanjske veze

* Povijest krstarice *Zente* uključujući nacrte i fotografije
* SMS *Zenta* na modellversium.de (`de`)
* Forum na maketarstvu, sadrži mnoštvo korisnih informacija
* Slike olupine