Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Socijalna država

Zemlje svijeta prema udjelu socijalnih izdataka u budžetu, podaci iz 2001. godine
**Socijalna država** ili **država blagostanja** u svom tradicionalnom smislu označava zemlju ili društveno-ekonomski poredak u kome država pruža glavninu ili veliki dio usluga socijalne zaštite, odnosno one uzimaju veliki dio financijskih i drugih resursa države. Pod "socijalnom zaštitom" u tim zemljama se mogu podrazumijevati različiti oblici pružanja društvenih usluga - od isplate penzija (mirovinsko osiguranje), zdravstvenih usluga (zdravstveno osiguranje), subvencirano ili besplatno stanovanje, hranu, obrazovanje i sl. Socijalne države najčešće to postižu kroz preraspodjelu bogatstva, odnosno progresivno oporezivanje u kome najviše stope poreza plaćaju najimućniji građani. Kao "idealni tip" socijalne države se najčešće spominje nordijski model koji se razvio u nordijskim zemljama u 20. vijeku.

## Povezano

* Socijalno osiguranje
* Država dadilja
* New Deal
# Lista gradova na Novom Zelandu

|  |
| --- |
| **Gradovi na Novom Zelandu** |
| **Rang** | **Ime** | **Stanovništvo** | **Regija** |
| **Procjena u 2004** | **Popis stanovništva u 2001** |
| 1. | Auckland | 420 700 | 367 734 | Auckland
 |
| 2. | Christchurch | 344 100 | 316 227 | Canterbury
 |
| 3. | Manukau | 326 200 | 283 200 | Auckland
 |
| 4. | North Shore | 209 300 | 184 821 | Auckland
 |
| 5. | Waitakere | 189 200 | 168 750 | Auckland
 |
| 6. | Wellington | 182 600 | 163 824 | Wellington
 |
| 7. | Hamilton | 129 300 | 114 921 | Waikato
 |
| 8. | Dunedin | 121 900 | 114 342 | Otago
 |
| 9. | Tauranga | 101 300 | 95 694 | Bay of Plenty
 |
| 10. | Palmerston North | 78 100 | 72 033 | Manawatu-Wanganui
 |
| 11. | Hastings | 62 100 | 59 139 | Hawke’s Bay
 |
| 12. | Napier | 56 100 | 53 661 | Hawke’s Bay
 |
| 13. | Rotorua | 55 100 | 52 608
 | Bay of Plenty
 |
| 14. | Invercargill | 51 700 | 49 830 | Southland
 |
| 15. | Porirua | 50 600 | 47 370 | Wellington
 |
| 16. | New Plymouth | 49 500 | 47 763 | Taranaki
 |
| 17. | Whangarei | 48 300 | 46 047 | Northland
 |
| 18. | Nelson | 45 300 | 41 568 | Nelson
 |
| 19. | Wanganui | 39 700 | 39 323 | Manawatu-Wanganui
 |
| 20. | Upper Hutt | 37 900 | 36 369 | Wellington
 |
| 21. | Kapiti | 36 700 | 33 666 | Wellington
 |
| 22. | Gisborne | 32 700 | 31 722 | Gisborne
 |
| 23. | Blenheim | 28 200 | 26 547 | Marlborough
 |
| 24. | Timaru | 27 300 | 26 745 | Canterbury
 |
| 25. | Taupo | 21 900 | 20 310 | Waikato
 |
| 26. | Pukekohe | 21 000 | 18 825 | Waikato
 |
| 27. | Masterton | 20 000 | 19 500 | Wellington
 |
| 28. | Levin | 19 400 | 19 047 | Manawatu-Wanganui
 |
| 29. | Whakatane | 18 650 | 17 775 | Bay of Plenty
 |
| 30. | Ashburton | 16 350 | 15 777 | Canterbury
 |
| 31. | Tokoroa | 14 250 | 14 430 | Waikato
 |
| 32. | Cambridge | 14 950 | 13 890 | Waikato
 |
| 33. | Feilding | 13 950 | 13 641 | Manawatu-Wanganui
 |
| 34. | Te Awamutu | 13 950 | 13 446 | Waikato
 |
| 35. | Richmond | n.a. | 12 912 | Tasman
 |
| 36. | Oamaru | 12 700 | 12 693 | Canterbury
 |
| 37. | Hawera | 11 000 | 10 944 | Taranaki
 |
| 38. | Rangiora | n.a. | 10 800 | Canterbury
 |
# Hamilton, Novi Zeland

**Hamilton** je četvrti grad po veličini na Novom Zelandu. Smešten je u regionu Vajkato na Severnom ostrvu, 129 km južno od Oklanda.

## Vanjske veze

* Hamilton Arhivirano 2012-03-03 na Wayback Machine-u
* Region Vajkato
* Turistička prezentacija Hamiltona Arhivirano 2022-06-10 na Wayback Machine-u
* Turistička prezentacija regiona Vajkato Arhivirano 2018-03-05 na Wayback Machine-u
# Regije Novog Zelanda

**Regije Novog Zelanda** predstavljaju 16 teritorijalnih jedinica u sklopu Novog Zelanda i njegove devolvirane lokalne samouprave. Novi Zeland je formalno unitarna država, tako da regije nemaju samostalni državni status, već predstavljaju jedinice lokalne samouprave. Od njih 16, 11 ih se vodi preko regionalnih vijeća, dok preostale vode unitarna tijela, koja su zapravo teritorijalne jedinice u funkciji regionalnih vijeća. Vijeće otoka Chatham ima status sličan onom teritorijalnih jedinica, ali i vlastito lokalno zakonodavstvo.

Većina regija dijeli se na distrikte i gradove, kojima upravljaju distriktna i gradska vijeća.

## Regije

|  | Regija
 | Vijeće
 | Načelnik
 | Središte
 | Površina
 | Populacija
 | Mapa
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Northland | Northland | Bill Shepherd | Whangarei | 12,498 | 168,300 | Regije Novog Zelanda |
| 2 | Auckland (1) | Auckland | Phil Goff | Auckland | 4,940 | 1,570,500
 |
| 3 | Waikato | Waikato | Paula Southgate | Hamilton | 23,900 | 439,200
 |
| 4 | Bay of Plenty | Bay of Plenty | John Cronin | Whakatāne | 12,071 | 287,100
 |
| 5 | Gisborne (1)(2) | Gisborne | Meng Foon | Gisborne | 8,386 | 47,400
 |
| 6 | Hawke's Bay | Hawke's Bay | Fenton Wilson | Napier | 14,137 | 160,100
 |
| 7 | Taranaki | Taranaki | David MacLeod | Stratford | 7,254 | 115,800
 |
| 8 | Manawatu-Wanganui | Horizons | Bruce Gordon | Palmerston North | 22,221 | 234,500
 |
| 9 | Wellington | Greater Wellington | Chris Laidlaw | Wellington | 8,049 | 496,900
 |
| 10 | Tasman (1) | Tasman | Richard Kempthorne | Richmond | 9,616 | 49,500
 |
| 11 | Nelson (1) | Nelson | Rachel Reese | Nelson | 424 | 49,900
 |
| 12 | Marlborough (1) | Marlborough | Alistair Sowman | Blenheim | 10,458 | 45,300
 |
| 13 | West Coast | West Coast | Ross Scarlett | Greymouth | 23,244 | 32,700
 |
| 14 | Canterbury | Canterbury | Margaret Bazley | Christchurch | 44,508 | 586,500
 |
| 15 | Otago | Otago | Stephen Woodhead | Dunedin | 31,209 | 215,100
 |
| 16 | Southland | Southland | Ali Timms | Invercargill | 31,195 | 97,300
 |

Bilješke: (1) Ove regije imaju unitarna tijela. (2) Distrikt Gisborne je i dalje, doduše neformalno, poznat po svom starom nazivu (East Cape) ili kao East Coast.

## Reference

## Vanjske veze

* Regional Councils of New Zealand at the Department of Internal Affairs
# Canterbury (regija, Novi Zeland)

| Canterbury Waitaha |
| --- |
| Regija |
| Canterbury Region |
|  |
|  |
| Opći podaci |
| Država |  Novi Zeland |
| Uprava |
| Središte | Christchurch |
| Tijelo | Regionalno vijeće |
| Predsjednik | Margaret Bazley |
| Geografija |
|  • Ukupna površina | 44,508 km2 (17,185 sq mi) |
| Stanovništvo (2015.) |
|  • Ukupno | 586,500 |

**Canterbury** (maorski: *Waitaha*) je najveća od 16 regija na Novom Zelandu.

## Geografija

S ukupnom površinom od 44,508 km2, Canterbury je daleko najveća regija na Novom Zelandu. Proteže se istočnom obalom Južnog otoka, a uglavnom ju se djeli na Sjeverni Canterbury, Središnji Canterbury i Južni Canterbury, mada je ta podjela čisto geografske prirode i nije nigdje formalizirana. Graniči sa svim regijama Južnog otoka osim s Nelsonom i Southlandom.

## Administrativna podjela

Središte regije, gdje zasjeda i Regionalno vijeće je u Christchurchu, koji je ujedno i najveći grad. Canterbury je podijeljen na devet distrikta i upravno područje grada Christchurcha.

## Stanovništvo

Prema procjeni broja stanovnika iz 2015. godine u regiji živi 586,500 stanovnika, po čemu je Canterbury druga regija na Novom Zelandu, odmah iza Aucklanda i ispred Wellingtona; ta brojka predstavlja 13% ukupne populacije Novog Zelanda. Najviše stanovnika, 381,800, živi u Christchurchu, dok su ostala urbana područja s preko 10,000 stanovnika Timaru, Ashburton, Rangiora i Rolleston; ostala naselja imaju preko 1,000, ali manje od 10,000 stanovnika.

Velik broj stanovnika ove regije je stranog porijekla, mahom britanskog i australskog, mada ima i velik broj stanovnika azijskog porijekla (Kina, Filipini, Indija, Južna Koreja).

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica regije
# Southland (regija)

| Southland Murihiku |
| --- |
| Regija |
|  |
|  |
|  |
| Opći podaci |
| Država |  Novi Zeland |
| Uprava |
| Središte | Invercargill |
| Tijelo | Regionalno vijeće |
| Predsjednik | Ali Timms |
| Zamjenik | Nicol Horrell |
| Geografija |
|  • Ukupna površina | 31,195 km2 (12,044 sq mi) |
| Stanovništvo (2015.) |
|  • Ukupno | 97,300 |

**Southland** (maorski: *Murihiku*) je jedna od 16 regija na Novom Zelandu.

## Geografija

Kao što Northland zauzima najsjeverniji dio Sjevernog otoka, tako i Southland obuhvaća krajnji jug Južnog otoka, što je područje od 31,195 km2 površine i 3,400 kilometara obale. Područje Fiordlanda nalazi se u ovoj regiji, dok obližnji otoci Chatham, iako bi geografski pripadali ovoj regiji, imaju zasebnu samoupravu.

## Administrativna podjela

Središte Regionalnog vijeća je u gradu Invercargill, koji ima 50,300 stanovnika te je tako i najveće naselje u regiji; u njemu živi čak 51.7% stanovništva cijele regije. Invercargill je ujedno i jedino mjesto s više od 10,000 stanovnika, dok su ostala urbana područja s preko 1,000 stanovnika Gore, Winton, Te Anau, Bluff i Riverton.

## Stanovništvo

Prema procjeni broja stanovnika iz 2015. godine u regiji živi 97,300 stanovnika, što je posljedica velike "selidbe na sjever" u periodu od 1996. do 2001., kada je regija izgubila 6.3% stanovnika. Većina stanovnika ima europske korijene, mahom škotske i irske, dok je maorsko stanovništvo koncentrirano oko luke Bluff.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica regije
# Otago (regija)

| Otago Ōtākou |
| --- |
| Regija |
|  |
|  |
| Opći podaci |
| Država |  Novi Zeland |
| Uprava |
| Središte | Dunedin |
| Tijelo | Regionalno vijeće |
| Predsjednik | Stephen Woodhead |
| Zamjenik | David Shepherd |
| Geografija |
|  • Ukupna površina | 31,209 km2 (12,050 sq mi) |
| Stanovništvo (2015.) |
|  • Ukupno | 215,100 |

**Otago** (sjeverni maorski: *Ōtākou*) je jedna od 16 regija na Novom Zelandu. Naziv "Otago" je stara, južnjačka maorska riječ (sjeverni ekvivalent je "Ōtākou") koja je Europljanima predstavljena sredinom XIX. vijeka, međutim njezino točno značenje ostaje nejasno - neki pretpostavljaju da znači "izolirano selo", a drugi pak "mjesto crvene zemlje", što je referenca na crvenu glinu koja je česta u okolici Dunedina. Regija je poznata po proizvodnji vina, ali i kao jedan od sveučilišnih centara Novog Zelanda, u kojem boravi više od 25,000 stranih studenata.

## Geografija

Otago se nalazi na Južnom otku te se proteže preko planinskog dijela na zapadu do istočne obale otoka. S ukupno 31,209 km² površine, Otago je druga najveća regija na Novom Zelandu, iza susjednog Canterburyja. Uz prethodni, Otago još graniči i s regijama West Coast i Southland.

## Administrativna podjela

Središte regije je u Dunedinu, gdje zasjeda i Regionalno vijeće. Ostala mjesta s više od 1,000 stanovnika su Queenstown, Oamaru, Wanaka, Cromwell, Alexandra, Balclutha, Milton i Mosgiel

## Stanovništvo

Prema procjeni broja stanovnika iz 2015. godine u regiji živi 215,100 stanovnika, što je oko 4.7% ukupne populacije Novog Zelanda. Većina stanovnika (54.6%), živi u urbanom području grada Dunedina, gdje živi čak 117,400 stanovnika, dok još samo Oamaru i Queenstown imaju više od 10,000 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica regije
# Marlborough (regija)

| Marlborough |
| --- |
| Regija |
| Marlborough Region |
|  |
|  |
| Opći podaci |
| Država |  Novi Zeland |
| Uprava |
| Središte | Blenheim |
| Tijelo | Regionalno vijeće |
| Načelnik | Alistair Sowman |
| Geografija |
|  • Ukupna površina | 10,458 km2 (4,038 sq mi) |
| Stanovništvo (2015.) |
|  • Ukupno | 45,300 |

**Marlborough** je jedna od 16 regija na Novom Zelandu. Marlborough je jedna od pet unitarnih regija koje su istovremeno i regije i distrikti, a poznata je po suhoj klimi, regiji Marlborough Sounds i proizvodnji vina. Regije je ime dobila po Johnu Churchillu Marlboroughu, engleskom generalu i državniku.

## Geografija

Marlborough se nalazi na krajnjem sjeveroistoku Južnog otoka i ima ukupnu površinu od 10,458 km². Graniči s distriktom Tasman, koji okupira sjeverozapadni vrh otoka, te regijom Canterbury, koja se proteže duž istočnu obalu otoka, dok se između Tasmana i Marlborougha smjestila regija grada Nelsona.

## Administrativna podjela

Središte Regionalnog vijeća je u najvećem gradu, Blenheimu, koji ima 30,500 stanovnika. Ostala važna naselja su Picton, Havelock, Seddon, Ward, Rai Valley, Renwick, Clarence i Clifford Bay.

## Stanovništvo

Prema procjeni broja stanovnika iz 2015. godine u regiji živi 45,300 stanovnika, po čemu je pretposljednja od 16 novozelandskih regija; manje stanovnika ima samo regija West Coast.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica regije
# Samoanski jezik

| Samoanski |
| --- |
| gagana Sāmoa |
| Države | Samoa, Američka Samoa |
| Regije | kao prvi jezik na Samoi i Američkoj Samoi, a kao drugi jezik na Novim Zelandom, sa značajnim populacijama govornika u Australiji, SAD, Kanadi, Tokelauu, Tuvaluu, Danskoj, Engleskoj, Japanu, Kini i Njemačkoj |
| Broj govornika | 870.337 prema Ethnologueu (2005) |
| Jezična porodica | * Malajsko-polinezijski
	+ Oceanički
		- Polinezijski
			* Tongansko-samoanski
				+ **Samoanski**
 |
| Službeni status |
| Službeni | Samoa (299.377 govornika) i Američka Samoa (66.700 govornika) |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `sm` |
| ISO 639-2 | `smo` |
| ISO 639-3 | `smo` |

**Samoanski jezik** (*Sāmoan*) je tradicionalni jezik Samoe i Američke Samoe koji se uz engleski koristi kao službeni jezik na oba područja. Samoanski pripada austronezijskoj porodici jezika, odnosno samoičkoj grani polinezijskih jezika.

## Reference

* Milner, G.B. 1993, 1966. *Samoan Dictionary.* Polynesian Press. ISBN 0-908597-12-6
* Mosel, Ulrike and Even Hovdhaugen, 1992. Samoan reference grammar. Oslo: Scandinavian University Press/Institute for Comparative Research in Human Culture.
* Mosel, La'i Ulrike and Ainslie So'o. "Say it in Samoan." Pacific Linguistics D88. Canberra: ANU.
* Payne, Thomas E. 1997. *Describing morphosyntax: a guide for field linguists.* Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-58224-5.

## Vanjske veze

* Samoan Grammar
* Online Samoan Dictionary
* Basic Samoan Vocabulary
* Samoan Language Audio Recordings
# Argilit

Argilit
**Argilit** (engleski: *Argillite*, francuski: *Argilite*, ruski: Argillit) je kompaktna stena postala od glinaca i glinovitih škriljaca izloženih daljem očvršćavanju, pri čemu je došlo do gubljenja laminacije.

## Povezano

* Spisak stena

## Reference
# Ustav Novog Zelanda

**Ustav Novog Zelanda** je najviši zakonski akt, iako nepisani, koji uređuje temelje državnog i društvenog uređenja na Novom Zelandu. Ustav Novog Zelanda uređuje odnose između države i građanina, ali i uređuje funkcioniranje i organizaciju države i njezinih tijela. Za razliku od većine država na svijetu, a sukladno praksi zemalja Commonwealtha, Novi Zeland nema jedinstveni zakonski dokument koji kodificira sva prava i obveze. Taj nepisani ustav sačinjavaju, između ostalog, Ustavni akt iz 1986., različiti zakoni doneseni u Parlamentu, sporazum iz Waitangija, pisani patenti, sudske odluke i ustavne konvencije.

Novi Zeland je ustavna monarhija s parlamentarnim sustavom vlasti. Taj je sustav temeljen na onom vestminsterskom, iako je taj termin neprikladan s obzirom na tijek ustavnih promjena na Novom Zelandu, prije svega vezanih uz uvođenje proporcionalnog izbornog sustava i postupni nestanak dvostranačja.

## Vanjske veze

* Cabinet Manual on the constitution Arhivirano 1999-10-09 na Wayback Machine-u
* Constitutional Advisory Panel interim website Arhivirano 2012-12-05 na Wayback Machine-u
* Response of the Government to the Report of the Constitutional Arrangements Committee Arhivirano 2006-09-28 na Wayback Machine-u
* Better Democracy Arhivirano 2020-06-29 na Wayback Machine-u – Group advocating binding citizens-initiated referendums.
* New Zealand Political and constitutional timeline Arhivirano 2009-01-07 na Wayback Machine-u – NZHistory.net.nz
# Manjinska vlada

**Manjinska vlada** je izraz koji se koristi za vladu, odnosno izvršnu vlast u državi s parlamentarnim sistemom, a koja je sačinjena od predstavnika političke stranke ili stranaka koji u parlamentu nemaju većinu.

Manjinska vlada nastaje onda nakon što najveća stranka ili blok stranaka nije u stanju dobiti, odnosno izgubi dotadašnju apsolutnu većinu u parlamentu, a s druge strane nitko drugi ne može sastaviti apsolutnu većinu, odnosno koalicijsku vladu. U takvim situacijama se umjesto novih i na neuspjeh unaprijed osuđenih pregovora o koaliciji, odnosno novih izbora jedna ili više opozicijskih stranaka odlučuje vladajućoj stranci ili bloku dati *tehničku podršku*, tj. obavezuje se da će izglasati budžet kako bi omogućila redovno funkcioniranje državne uprave, odnosno da manjinskoj vladi neće izglasati nepovjerenje.

Takav je aranžman obično privremenog karaktera te traje samo do isteka mandata za trenutni saziv parlamenta, odnosno do točno određenog roka. No, čak i prije tog roka se u određenim okolnostima može manjinskoj vladi izglasati nepovjerenje.

Manjinske vlade su, zbog nedostatka podrške za donošenje zakona ili važnih odluka, po svojoj prirodi slabe i privremenog karaktera; zbog toga ih se gotovo uvijek nastoji promijeniti s većinskim, odnosno koalicijskim vladama.

U današnjem svijetu jedan od najpoznatijih i najdugovječnijih primjera manjinske vlade predstavlja Kanada pod konzervativnom vladom Stephena Harpera od 2006. do 2011. Na prostoru bivše Jugoslavije je poznat primjer manjinske vlade bio kabinet srpskog premijera Vojislava Koštunice, sastavljen godine 2004. uz tehničku podršku opozicijskog SPS-a.

## Povezano

* Blokirani parlament
* Tehnička vlada

## Vanjske veze

* CBC Digital Archives – Minority Report: Governing by Minority in Canada
# Vrhovni sud Novog Zelanda

Zgrada Vrhovnog suda u Wellingtonu.
**Vrhovni sud Novog Zelanda** (engleski: *Supreme Court of New Zealand*; maorski: *Te Kōti Mana Nui*) je najviši sud i sud posljednje instance na Novom Zelandu, formalno osnovan 1. siječnja 2004. godine. Prvo zasjedanje suda održalo se 1. srpnja 2004. godine. Vrhovni sud je zamijenio Sudski odbor Kraljevskog vijeća u Londonu kao najviša žalbena instanca. Nastao je izglasavanjem Zakona o Vrhovnom sudu 2003. godine; stvaranje Vrhovnog suda i ukidanje prava žalbe Sudskom odboru u Londonu su svojedobno smatrane vrlo kontroverznim ustavnim promjenama na Novom Zelandu.

Vrhovni sud Novog Zelanda ne smije se poistovjetiti sa "starim" Vrhovnim sudom, višim sudom koji je uspostavljen 1841. godine, a od 1980. djeluje kao Visoki sud Novog Zelanda. Promjena imena ovog suda uslijedila je kao anticipacija uspostave vrhovnog, žalbenog suda koji bi nosio ime Vrhovni sud.

Sud zasjeda u zgradu u Wellingtonu, a sastavljen je od pet sudaca, koji se biraju na trajni mandat koji, najkasnije, završava umirovljenjem u 70. godini života. Trenutna predsjednica suda, od 2004. godine, je Dame Sian Elias.
# Galipoljska operacija

| Galipoljska bitka
 |
| --- |
| Segment Prvog svjetskog rata
 |
| [[Datoteka:|300px]]
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 25. travnja 1915. - 6. siječnja 1916.
 |
| Lokacija
 | Galipolje, Turska |
| Ishod
 | Katastrofalan poraz Antante
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
|  Britansko Carstvo  Australija  Indija
  Novi Zeland  Ujedinjeno Kraljevstvo  Francuska
Arapski pobunjenici

 | Njemačko Carstvo  Osmansko Carstvo  Austro-Ugarska
 |
| Komandanti i vođe
 |
|  Sir Ian Hamilton  Lord Kitchener  John de Robeck
 |  Otto von Sanders  Mustafa Kemal Atatürk  Esat Paşa
 |
| Žrtve i gubici
 |
| 140 247 (42 957 poginulih)
 | 195 801 (55 801 poginulih)
 |

**Galipoljska bitka** jedna je od najkrvavijih bitaka Prvog svjetskog rata. Vodila se od 25. travnja 1915. do 6. siječnja 1916. Odluku da se desantom osvoji Galipoljski poluotok saveznički zapovjednici su donijeli nakon niza uzaludnih pokušaja bombardiranja s mora po vanjskim utvrdama koje su štitile ulaz u tjesnac Dardaneli.

Osvajanjem poluotoka Saveznici bi sebi omogućili pristup Carigradu, s konačnim ciljem njegovog zauzimanja, čime bi se iz daljnjeg toka rata izbacilo Osmansko Carstvo i ponovno otvorila ruta za opskrbu Rusije.

Snage Antante su mahom sačinjavale trupe Britanskog Carstva izvan Engleske (Irska, Australija i Novi Zeland) koje su činili dobrovoljci i neredovna vojska, što se ranije smatralo za jedan od glavnih razloga katastrofalnog poraza Saveznika. Danas se smatra da razlog potpune propasti invazije leži u nizu grešaka koje su načinili zapovjednici operacije.

Tursku vojsku je predvodio Kemal Atatürk, kasniji utemeljitelj turske republike te njen prvi predsjednik, koji je svoj vojni ugled stekao upravo na bojnom polju kod Galipolja.

Danas Galipolje u Australiji i Novom Zelandu predstavlja simbol velikog, nepotrebnog i uzaludnog stradanja, te se u tim zemljama 25. travnja svake godine obilježava Anzac Day, spomen na žrtve Galipolja.

Osim pod nazivom **Galipoljska bitka** ova se bitka još zove, prema turskim izvorima, **Çanakkale Savaşları**, "Bitke kod Čanakkale" (prema gradu Çanakkale na južnoj azijskoj strani Dardanela) te **Dardanelles Campaign**, "Dardanelski pohod", prema američkim izvorima.

O bitci je snimljeno nekoliko filmova, od kojih je Galipolje, australskog redatelja Petera Weira, zasigurno najpoznatiji.

## Vanjske veze

* Visit Gallipoli: australska stranica o bitci Arhivirano 2005-03-02 na Wayback Machine-u (`en`)
* Turska stranica o bitci (`en`) (`tr`)

Sestrinski projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Gallipoli Campaign** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Battle of Gallipoli** |
# Kermadecovi otoci

| Kermadecovi otoci  |
| --- |
| Mapa Kermadecovih otoka
 |
| Podaci
 |
| **Koordinate** | 29°16′37″S, 177°55′24″W |
| Država
 |  Novi Zeland
 |
| Površina
 | 33 km²
 |
| Najviši vrh
 | Moumoukai (516 m)
 |
| Broj stanovnika
 | nenaseljeni
 |

**Kermadecovi otoci** su suptropski otočni luk u južnom Pacifiku, udaljeni nekih 800–1,000 kilometara od Sjevernog otoka Novog Zelanda i Tonge. Otoci pripadaju Novom Zelandu, a ukupne su površine 33 km2. Danas su uglavnom nenaseljeni, uz izuzetak stalno naseljene postaje na otoku Raoul. Otočnu skupinu čine:

* Otok Raoul, znan i kao Nedjeljni otok, najveći otok u skupini, ukupne površine 29.38 km2; najveći vrh je Moumoukai, visok 516 metara.
* Macauleyjev otok, drugi najveći u skupini, površine 3.06 km2 (zajedno s obližnjim Haszardovim otokom); najveći vrh je Mount Haszard, visok 238 metara.
* Curtisov otok, treći najveći otok, ukupne površine 0.59 km2 (zajedno sa susjednim Cheesemanovim otokom); najveća visina otoka je 137 metara.
* Nugentov otok, najsjeverniji otok u skupini.
* Otok L'Esperance, ukupne površine samo 0.05 km2.
* Otok L'Havre, koji je dobar dio vremena ispod površine mora.

Otočna skupina je ime dobila po francuskom istraživaču Jean-Michelu Huon de Kermadecu, koji je posjetio otoke tokom 1790-ih.
# Ragbi liga

**Ragbi liga** (engleski: *rugby league football*), ili **Ragbi 13**, je jedan od najpopularnijih svetskih sportova, posebno u britanskim kolonijama. Ragbi liga je timski sport i igra se sa po 13 igrača na obe strane. Teren je travnat i u obliku pravougaonika. Igra se ful-kontakt a cilj je položiti loptu u protivnički esej prostor.

## Zemlje u kojima se igra Ragbi 13

* Australija
* Kukova Ostrva
* Engleska
* Fidži
* Francuska
* Novi Zeland
* Papua Nova Gvineja
* Rusija
* Samoa
* Južna Afrika
* Tonga
* Američka Samoa
* Argentina
* Austrija
* Kanada
* Češka
* Estonija
* Nemačka
* Grčka
* Irska
* Italija
* Obala Slonovače
* Jamajka
* Japan
* Liban
* Malta
* Maroko
* Holandija
* Nova Kaledonija
* Niue
* Norveška
* Škotska
* Srbija
* Švedska
* Tokelau
* Tuvalu
* Sjedinjene Američke Države
* Vels