Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tunja

| Tunja
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Boyacá
 |
| **Osnovan** | 1539.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Luis Alejandro Fúneme González
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 119.7 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 21.51 km²
 |
| **Visina** | 2,782 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 163,894
 |
|  - **Urbana gustoća** | 7,619 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 179,263
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 1,498 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 150001–150009
 |
| Karta
 |
| Tunjaclass=notpageimage| Tunja na karti Kolumbije
 |

**Tunja** je općina od 179,263 stanovnika i grad od 163,894 st. na sjeveru Kolumbije u Departmanu Boyacá, čiji
je administrativni centar.

## Geografija

Tunja se nalazi u kotlini riječica Teatinos i Jordan u planinama Kolubijskih Istočnih kordiljera, udaljena 115 km od
glavnog grada Bogote.

Kako leži na 2,782 metara nadmorske visine ona je najviši grad u Kolumbiji.

## Historija

Centar grada
Trg Bolivar
Tunju je osnovao španjolski konkvistador Gónzalo Suárez Rendón u augustu 1539., na mjestu Hunze jedne od prijestolnica
Konfederacije Muisca.

Gonzalo Suárez je odredio mjesta gdje treba podići utvrde i sve važnije zgrade, svega dvije godine nakon osnivanja -Tunja je postala jedan od važnijih španjolskih gradova u
Novom svijetu. Sa statusom grada koju mu je dodijelio dvor, Tunja je postala cilj brojnih kolonista iz Kastilje, Ekstremadure i
Andaluzije, i izrasla u jedan od najvećih administrativnih, pravosudnih, političkih i kulturnih centara u zemlji.

U Tunji se dogodilo nekoliko događaja od velike važnosti za Kolumbiju; 1811. usvojen je ustav Republike Tunje, koja je 1813. proglasila nezavisnost od Španjolskog Carstva.
U novembru 1814. se održao kongres Ujedinjene provincije Nove Granade, kojim je predsjedao Camilo Torres Tenorio, na kom je predstavljen budući lider Simón Bolívar.

Grad je 1819. poslužio kao baza vojsci Simóna Bolívara za pobjedu nad Španjolcima u Bitci kod Boyace (8 km južno od grada).

Tunja je danas studentski grad, od kad je 1953. osnovan Pedagoško tehnološki univerzitet Kolumbije.

Historijski centar grada u kom se nalaze brojne građevine iz kolonijalnog doba, među njima i crkve Santo Domingo i San Laureano iz 16. vijeka
proglašen je nacionalnim spomenikom 1959.

## Privreda i transport

Tunja je administrativni-trgovački centar stočarsko-ratarskog kraja
U okolici grada nalaze se rudnici zlata i smaragda.

Grad se nalazi trasi Panameričkog autoputa kojim je povezan sa Cúcutom i Bogotom, željezničkom prugom povezan je sa Bogotom na jugozapadu.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía Mayor de Tunja* (Službene stranice grada) (`es`)
# Manizales

| Manizales
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Caldas
 |
| **Osnovan** | 1849.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Ramón Guevara Gómez
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 441,0 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 37,43 km²
 |
| **Visina** | 2,200 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 405,234
 |
|  - **Urbana gustoća** | 10,827 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 446,160
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 1,012 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 170001–170017
 |
| **Pozivni broj** | 606
 |
| Karta
 |
| Manizalesclass=notpageimage| Manizales na karti Kolumbije
 |

**Manizales** je općina od 446,160 stanovnika i grad od 405,234 st. u centru Kolumbije u Departmanu Caldas, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Manizales se nalazi u kotlini Centralnih Kolumbijskih Kordiljera na nadmorskoj visini od 2,126 metara.

Grad je dio takozvane *Regije Paisa* - Zlatnog trokuta kave.
Poznat je po kulturnim događanjima, strmim ulicama i nedalekom vulkanu Nevado del Ruiz.

Atrakcije grada su neogotička katedrala, skulptura čovjeka-kondora u čast Simóna Bolívara na centralnom trgu *Plaza de Bolívar* i Guvernerova palača.

Centar grada
## Historija

Trg Bolivar
Manizales je osnovala grupa od 20 siromašnih seljaka bezemljaša, koji su u potrazi za zemljom došli u taj kraj. Nakon brojnih peripetija sa lokalnim
veleposjednicima - 1848. im je vladinim dekretom dana zemlja koju su zaposjeli i odobreno ime sela - Manizales. To su ime sami izabrali zbog
brojnih granitnih stijena=mani.

Rano se razvio kao vjerski i rudarski centar i trgovište za stoku i kavu.

Velik iskorak iz izoliranosti bila je izgradnja žičare preko planina Centralnih Kolumbijskih Kordiljera do 72 km udaljene Mariquite u kotlini Rijeke Magdalena. Gradila se od 1912. do 1922. i skratila je putovanje od 10 dana na 10 sati.
Nakon izgradnje cesta i sve veće konkukurencije žičara je prestala sa radom 1967. Danas je obnovljen samo dio od centra do predgrađa Villamaria.

Veliki požar 1922. uništio je manji dio grada.

Manizales je danas grad brojnih studenata jer ima pet univerziteta. Prvi je osnovan Univeritet Caldas 1943.

## Privreda i transport

Manizales je industrijski grad sa tvornicama poljoprivredih mašina, baterija, konca, tekstila, hladnjaka, namještaja, kožne galanterije i velike cementare.
Manizales se nalazi na trasi autoputa Bogota-Medellín, i autoputa 29 za Cali, sa tim gradovima je povezan i
željezničkom prugom.

Grad ima i aerodrom *La Nubia* (ICAO: *SKMZ*, IATA: *MZL*) koji se nalazi 8 km jugoistočno od centra.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcadia de Manizales* (`es`)
# Caldas

| Caldas
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Manizales
 |
| **guverner** | Luis Carlos Velásquez Cardona
 |
| Površina
 | 7425 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.018.500
 |
| **Gustoća** | 137 stanovnika na km²
 |

**Caldas** (španjolski: *Departamento de Caldas*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija
administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Caldas se prostire u sredini zemlje, po planinama Centralnih Kolumbijskih Kordiljera, omeđen rijekom Magdalena na istoku i rijekom Cauca na zapadu.

Na sjeveru graniči sa Departmanom Antioquia, na sjeveroistoku sa departmanima Boyacá i Cundinamarca, na jugu sa Tolimom i Risaraldom i na zapadu sa Departmanom Risaralda.

Departman ima površinu od 7,425 km², na kojoj je 2020. živilo 1,018,500 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman Caldas je administrativno podjeljen na 27 općina.

## Historija

Prvi španjolski kolonisti došli su u taj dio Anda u potrazi za zlatom početkom 16. vijeka, pa je još odtad poznat po rudnicima tog metala.
Kao departman je osnovan 1905.

## Privreda i transport

Privreda se prvenstveno bazira na proizvodnji kave i rudarstvu, živa, zlato, srebro, ugljen, sumpor, cink i druge rude.
U novije vrijeme sade se i druge poljoprivredne kulture a razvija se industrija.

Caldas je prometno dobro povezan, jer preko departmana prolazi magistralna željeznička pruga i Panamerički autoput, a administrativni centar departmana Manizales ima aerodrom.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Caldas* (`es`)
# Caquetá (departman)

| Caquetá
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Florencia
 |
| **guverner** | Alvaro Pacheco Alvarez
 |
| Površina
 | 90103 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 410.521
 |
| **Gustoća** | 5 stanovnika na km²
 |

**Caquetá** (španjolski: *Departamento de Caquetá*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija od 1991.
administrativno podjeljena.
Departman je osnovan 1981.

## Karakteristike

Caquetá se prostire na jugu zemlje po planinama Kolumbijskih Istočnih Kordiljera i po aluvijalnoj od ravnici sliva
Amazone.

Sa sjevera graniči sa departmanima Cauca i Meta, sa sjeveroistoka sa Departmanom Guaviare, sa istoka sa Departmanom Vaupés i sa juga sa departmanima Amazonas i Putumayo.

Departman ima površinu od 90,103 km², na kojoj je 2020. živilo 410,521 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Florencia.

## Administrativna podjela

Caquetá je podjeljena na 16 općina (španjolski: *municipalities*);

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Caquetá* (`es`)
# Casanare

| Casanare
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Yopal
 |
| **guverner** | Salomón Andrés Sanabria
 |
| Površina
 | 44394 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 435.200
 |
| **Gustoća** | 10 stanovnika na km²
 |

**Casanare** (španjolski: *Departamento de Casanare*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Casanare se prostire na istoku zemlje. Sa sjevera graniči sa Departmanom Arauca, sa zapada sa departmanima Boyacá i Cundinamarca, sa juga sa Departmanom Meta i istoka sa Departmanom Vichada.

Fizičke granice departmana su Rijeka Casanare, koja ga odvaja od Departmana Arauca i Rijeka Meta koja ga odvaja od departmana Meta i Vichada.

Teren departmana se sastoji od tri područja; planina Kolumbijskih Istočnih Kordiljera na zapadu, njihovih obronaka i močvarne ravnice sliva Orinoca na istoku.

Departman ima površinu od 44,394 km², na kojoj je 2020. živilo 435,200 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 19 općina.
Administrativni centar departmana i najveći grad je Yopal.

## Historija

Deparman Casanare je osnovan tek 1991., sve dotad kao slabo naseljen teritorij bio je dio Departmana Boyacá od kog se odvojio kao Intendatura 1993.

## Privreda i transport

Privreda se bazira na stočarstvu, ratarstvu i ekspoatacije nafte. Ratari uzgajaju; rižu, kavu, kasavu, kukuruz, trputac i palme uljarice. Ti se proizvodi prerađuju u devedesetak pogona prehrambene industrije.

Rezerve nafte procjenjuju se na 2,000 i 2,200 miliona barela.
Od ruda ima zlata, mangana, fosfora i nikla koji se iskapaju u rudnicima.

U departmanu postoji 5,620 km cesta, od kojih je 65% asfaltirano, pa se velik dio prometa odvija rijekama, ponajviše po Meti koja je plovna 470 km.
Dobar dio prometa odvija se avionima u departmanu ima 38 malih aerodroma (od tog su 22 privatna).

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Casanare* (`es`)
# Florencia, Kolumbija

| Florencia
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Caquetá
 |
| **Osnovan** | 1902.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Luis Antonio Ruiz Cicery
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 20.21 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 2,548 km²
 |
| **Visina** | 242 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 147,939
 |
|  - **Urbana gustoća** | 7,320 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 168,346
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 66.08 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 180001-180009
 |
| Karta
 |
| Florenciaclass=notpageimage| Florencia na karti Kolumbije
 |

**Florencia** je općina od 168,346 stanovnika i grad od 147,939 st. na jugu Kolumbije u Departmanu Caquetá, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Florencia leži na obroncima Kolumbijskih Istočnih Kordiljera duž rijeke Hacha, na nadmorskoj visini od 242 m, udaljen 549 km jugozapadno od Bogote.

## Historija

Aerodrom Gustavo Artunduaga
Florencia je novi grad, kog je 1902. osnovao kapucininski fratar Doroteo de Pupiales. Kako leži na granici aluvijalne amazonske ravnice danas ga zovu *Kolumbijska vrata Amazone*.

Kako je od Bogote udaljen 549 km prema jugozapadu, grad ima i aerodrom *Gustavo Artunduaga Paredes* (ICAO: *SKFL*, IATA: *FLA*) udaljen 5 jugoistočno od centra grada.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice grada* (`es`)
# Cauca (departman)

| Cauca
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Popayán
 |
| **guverner** | Óscar Rodrigo Campos
 |
| Površina
 | 31243 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.491.937
 |
| **Gustoća** | 48 stanovnika na km²
 |

**Cauca** (španjolski: *Departamento de Cauca*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Departman je osnovan 1857.

## Karakteristike

Cauca se prostire na jugozapadu zemlje, od pacifičke obale do planina Zapadnih i Centralnih Kolumbijskih Kordiljera, pa je prosječna nadmorska visina 1,693 metara.

Departman sa sjevera graniči sa Departmanom Valle del Cauca, sa sjeveroistoka sa Departmanom Tolima, sa istoka sa Departmanom Huila. Sa juga graniči sa Departmanom Nariño i sa jugoistoka sa departmanima Putumayo i Caqueta.

Cauca ima površinu od 31,243 km², na kojoj je 2020. živilo 1,491,937 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Popayán.

## Administrativna podjela

Departman Cauca je podjeljen na 42 općine (španjolski: *municipalities*).

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Cauca* (`es`)

Cauca Department
# Yopal

| Yopal
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Casanare
 |
| **Osnovan** | 1915.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Luis Eduardo Castro
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 2,483 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 25.09 km²
 |
| **Visina** | 350 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 143,619
 |
|  - **Urbana gustoća** | 5,724 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 177,688
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 71.56 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 850001–9
 |
| **Pozivni broj** | 8
 |
| Karta
 |
| Yopalclass=notpageimage| Yopal na karti Kolumbije
 |

**Yopal** je općina od 177,688 stanovnika i grad od 143,619 st. na istoku Kolumbije u
Departmanu Casanare, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Yopal se nalazi na granici posljednjih obronaka obroncima Kolumbijskih Istočnih Kordiljera i Llanosa.

Prostire se na južnoj obali rijeke Cravo Sur, na nadmorskoj visini od 350 metara, udaljen 387 km od Bogote.

Ime je dobio od indijanske riječi - *yopos* (srce), kako su zvali plodove drva *Yopo*, koje su pržili, mljeli i pili kao alkoholno piće.

Centar grada
## Historija

Historija tog grada seže do 1915. kad se prvi španjolski kolonist Elías Granados doselio u taj kraj i sagradio kuću na mjestu gdje je danas centar grada.
Njemu su se 1928. pridružila još šestorica, tako da je do 1932. naselje imalo prvu školu.

Yopal je 1936. dobio status niže administrativne jedinice (corregimienta).
Nakon tog je 1942. dobio status općine pa je od 1973. postao administrativni centar tadašnje *Indendature Casanare*.

## Privreda i transport

Privreda Yopala bazirala se do 1990-ih na stočarstvu, poljoprivredi i pogonima prehrambene industrije.

Kad je pronađena nafta duž rijeke Cravo Sur, pojavilo se puno firmi, koje opslužuju i servisiraju naftne platforme.

Grad ima *Internacionalni aerodrom El Alcaraván* (ICAO: *SKYP*, IATA: *EYP*) koji je najveći i najopremljeniji u departmanu.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Yopal* Arhivirano 2023-01-04 na Wayback Machine-u (`es`)
# Popayán

| Popayán
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Cauca
 |
| **Osnovan** | 1537.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Juan Carlos Lopez Castrillón
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 480 km²
 |
| **Visina** | 1,760 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 325,477
 |
|  - **Gustoća** | 677.8 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 190001–190019
 |
| Karta
 |
| Popayánclass=notpageimage| Popayán na karti Kolumbije
 |

**Popayán** službeno **San José de Popayán** je grad i općina od 325,477 stanovnika na jugozapadu Kolumbije u Departmanu Cauca, čiji je administrativni centar.

Dobar dio stanovnika Popayana su indijanci.

## Geografija

Prostire se u kotlini rijeke Cauce između Istočnih i Centralnih Kolumbijskih Kordiljera, udaljen 596 km jugozapadno od glavnog grada Bogote.

Kroz grad pored Cauce, protiču i rijeke; Molino, Piedras, Vinagre, Negro, Ejido, Blanco, Hondo, Saté, Palacé Clarete i Pisojé i gotovo 50 potoka.

Centar grada
UNESCO je procesiju Velikog tjedna uvrstio 2009. na Listu nematerijalne svjetske baštine u Americi.

## Historija

Popayán je osnovao konkvistador Sebastián de Belalcázar 13. januara 1537. u vrijeme dok je tragao za mitskim El Doradom.
Svečana ceremonija osnivanja sa misom održana je 15. augusta 1537. tek kad su potpuno pokoreni indijanci.

Od samog početka imao je ulogu vjerskog i administrativnog centra.

Nakon 1550. španjolski kolonisti počeli su osnivati velike hacijende i rančeve sa stokom, otkriće zlata i njihovo kasnije iskapanje po rudnicima donjele su tim porodicima veliko bogatstvo i političku moć.
Procvat rudarstva i trgovine, učinili su Popayán vrlo važnim gradom u Vicekraljevstvu Nova Granada.

U to vrijeme Popayán se svojim palačama i crkvama i brojnim plemstvom natjecao s gradovima kao što su Cartagena, Bogotá i Tunja.
Historijski centar Popayána smatra se jednim od najljepših i najbolje očuvanih u Kolumbiji i Latinskoj Americi.

Popayán je od 1827. i univerzitetski centar, tad je počeo sa radom *Univerzitet Cauca*.
Nakon što je Kolumbija postala nezavisna opao je ekonomski značaj grada.

## Znamenitosti

Centar grada ima brojne palače i crkve građene za kolonijalnog perioda.
Ali su najveće atrakcije Toranj sa satom građen krajem 17. vijeka i most Humilladero iz 1873.

## Privreda, trasport

Današnji Popayan je grad prehrambene, tekstilne i industrije građevinskih materijala.

Kako se nalazi na trasi Panameričkog autoputa, i usto je povezan željezničkom prugom Cali-Medellín-Popayán a ima i aerodromom *Guillermo León Valencia* (ICAO: *SKPP*, IATA: *PPN*). odlično je povezan sa ostalim gradovima.
Uz sve to on je i veliko raskršće guste mreže departmanskih cesta.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Popayán* (Službene stranice grada) (`es`)
# Cesar (departman)

| Cesar
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Valledupar
 |
| **guverner** | Luis Alberto Monsalvo
 |
| Površina
 | 22562 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.295.400
 |
| **Gustoća** | 57 stanovnika na km²
 |

**Cesar** (španjolski: *Departamento de Cesar*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Cesar se prostire na sjeveru zemlje. Sa sjevera graniči sa Departmanom La Guajira, sa istoka Republikom Venecuelom i Departmanom Norte de Santander, sa juga sa |Departmanom Santander i zapada sa departmanima Magdalena i Bolívar.

Teren Departmana Cesar sastoji se od četiri područja; Prvo se nalazi na sjeveru to je visok Masiv Sierra Nevada de Santa Marta. Drugo se nalazi na istoku to je Masiv Serranía del Perijá koji razdvaja Republiku Venecuelu od Departmana Santander.
Treće područje nalazi se u močvarnom slivu Rijeke Magdalene na zapadu.
Četvrto područje je široka plodna dolina rijeke Cesar na jugu.

Departman ima površinu od 22562 km², na kojoj je 2020. živilo 1,295,400 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 25 općina.
Administrativni centar departmana i najveći grad je Valledupar.

## Historija

Deparman Cesar je osnovan 1967., kad se odvojio od Departmana Magdalena. Ime je dobio po rijeci Cesar koju su domoroci zvali *Pompatao*, što znači *Gospodar svih rijeka*.

## Privreda i transport

Privreda se bazira na ratarstvu, stočarstvu i rudarstvu. Ratari uzgajaju; kakao, pamuk, sezam, kukuruz, sirak, rižu, trputac i palme uljarice. Ti se proizvodi prerađuju u lokalnim tvornicama prehrambene industrije.

Od ruda ima ugljena koji se iskapa u rudnicima; La Jagua de Ibirico, Chiriguaná, Becerril i El Paso i nešto nafte kod grada Aguachica.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Cesar* (`es`)
# Valledupar

| Valledupar
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Cesar
 |
| **Osnovan** | 1550.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Mello Castro González
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 4,186 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 47.53 km²
 |
| **Visina** | 180 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 431,794
 |
|  - **Urbana gustoća** | 9,084 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 532,956
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 127.3 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 200001–200005
 |
| Karta
 |
| Valleduparclass=notpageimage| Valledupar na karti Kolumbije
 |

**Valledupar** je općina od 532,956 stanovnika i grad od 431,794 st. na sjeveru Kolumbije u Departmanu Cesar, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Valledupar se nalazi u dolini rijeke Cesar, između masiva Sierra Nevada de Santa Marta i Serranía del Perijá.
Prostire se duž desne obale rijeke Guatapuri, na nadmorskoj visini koja se kreće od 220 metara sjeveru, do 150 m na jugu.

Centar grada
## Historija

Valledupar je osnovao 1544. kapetan *Francisco Salguero* pod imenom *La Ciudad de los Reyes del Valle de Upar* (Grad kraljeva doline Upar), ali kako on nije imao nikakav službeni nalog da to uradi, to mu je kasnije na saslušanju u Santo Domingu zamjereno.
Tako je osnivanje pripisano kapetanu *Hernandu de Santani* koji je to obavio 1550. sa svećenicima i misom.

Dominikanci su 1555. osnovali svoj prvi samostan, pa je od 1560. Valledupar postao sjedište parohije.

Od 1850. je regionalni administrativni centar, a od 1967. centar vlastitog departmana.

Valledupar je od 1977. univerzitetski grad, odtad u njemu djeluje *Universidad Popular del Cesar*.

## Privreda i transport

Privreda Valledupara bazirala se sve do sredine 1990-ih na pamuku (najveći proizvođač u zemlji) i stočarstvu (velika stada goveda).
Tad je potražnja za pamukom pala, pa je i grad zapao u krizu, povećanu naglim demografskim rastom.

Odtad se razvija sektor usluga (bankarstvo, telekomunikacije, trgovina, zdravstvo) ali još uvijek ima puno nezaposlenih.
Od industrije ima samo mliječnu industriju firme; Dairy Partners Americas, Coolesar, Klaren's i Lácteos La Primavera.

Cestom Nº 80 povezan je sa gradovima u unutrašnjosti i uz Karipsko more.

Grad ima *Aerodrom Alfonso Lopez* (ICAO: *SKVP*, IATA: *VUP*) kojim se koristi i vojska i policija.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcadia Municipal de Valledupar Cesar* Arhivirano 2022-12-30 na Wayback Machine-u (`es`)
# Chocó

<center>Žene Choco plemena Embera odjevene za ples (Nacionalni park Darién)
<center>Choco muškarac s tradicionalnom puhaljkom za lov (Nacionalni park Darién)
**Chocó**, naziv za skupinu srodnih indijanskih plemena koje su Španjolci u ranom 16. stoljeću pronašli u kako žive duž rijeka u područjima sjeverne Kolumbije i susjednog Dariena u Panami. Geografski se mogu podijeliti na sjeverne koji žive na donjim tokovima rijekas što utječu u zaljev Golfo de San Miguel u Panami; Južni su koncentrirani na Río San José.

## Jezik

Choco Indijanci govore danas 7 jezika, dva pripadaju sjevernoj skupini, to su catío i empera i 4 južnoj: baudó, chamí, epena ili emberá-saija, emberá-tadó i noanama. Pet jezika je nestalo, to su runa, cauca, caramanta, arma i anserma . Ovi jezici čine samostalnu porodicu choco, koju ponekad klasificiraju i kao dio karipske porodice.

## Plemena

Emberá-Saija (Epena), Empera (Sjeverni Choco, Embera del Norte), Emberá-Baudó, Emberá-Tadó, Emberá-Chamí, Nonama (Noanama, Waunana), Embera-Katío ili Katío, Zenú (s tradicionalnim plemenima Fincenú, Pancenú i Cenúfana). Nestale skupine: Anserma, Arma, Runa, Caramanta, Cauca.

## Etnografija

Chocó-sela uvijek se nalaze uz obale rijeka a sastoje se od kuća bez zidova podignutih na pilonima i prekrivenih slamom. U ovakvu kuću ulazi se pomoću drvewnih ljestava napravljenih od debla vidi sliku Arhivirano 2005-12-20 na Wayback Machine-u.
Privreda im se temelji na agrikulturi (posijeci-i-spali), lovu pomoću luka i strijele, te puhaljke s otrovnim strelicama.

## Izvori

## Vanjske veze

* Darien and the Choco Indians