Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kralendijk

| Kralendajk Kralendijk
 |
| --- |
|  Pogled na grad |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Nizozemska
 |
| Opština
 | Boner
 |
| Osnovan
 | 1639.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 3.061
 |
| Položaj
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
|  KralendajkKralendajk na karti Karipskih Antila
 |
| Ostali podaci
 |

**Kralendajk** (nizozemski: *Kralendijk*) je administrativno središte ostrva Boner, koje je sastavni deo Karipske Holandije. Naselje je osnovano izgradnjom tvrđave „Oranje“ 1639. godine. Grad se prethodno zvao *Plaja*, da bi mu holandske vlasti 1840. nametnuli današnji naziv, koji u prevodu znači „koralni greben“. U Kralendajku živi oko 3.000 stanovnika, a govore se jezici papjamento, holandski i engleski.

## Povezano

* Boner
* Holandija
* Karipska Holandija

## Vanjske veze

* Lokalna štampa
# The Bottom

*Za ostale upotrebe, pogledajte Bottom.*

| Botom The Bottom Botte
 |
| --- |
|  Pogled na grad |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Nizozemska
 |
| Opština
 | Saba
 |
| Osnovan
 | 1632.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 462
 |
| Položaj
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Nadmorska visina
 | 0 m
 |
|  BotomBotom na karti Karipskih Antila
 |
| Ostali podaci
 |

**Botom** (engleski: *The Bottom* i nizozemski: *Botte*) je administrativno središte ostrva Saba, koje je u sastavu Karipske Holandije u Karipskom moru. Osnovali su ga holandski kolonisti 1632. godine i nazvali ga „Botte“ („posuda“). Ubrzo su na ostrvu preovladali engleski i škotski gusari, pa pod njihov uticajem grad dobija ime „The Bottom“. U Botomu se nalaze tri anglikanske crkve i univerzitet. Stanovništvo je malobrojno, svega 462 osobe. Svakog leta održava se tradicionlani karneval.

## Povezano

* Saba
* Karipska Holandija
* Karibi

## Vanjske veze

* Opšte informacije
# Oranjestad (Sint Eustatius)

| Oranjestad Oranjestad
 |
| --- |
|  Tvrđava Oranje |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Nizozemska
 |
| Opština
 | Sveti Eustahije
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | ~1.000
 |
| Položaj
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Nadmorska visina
 | 0 m
 |
|  OranjestadOranjestad na karti Karipskih Antila
 |
| Ostali podaci
 |

**Oranjestad** (nizozemski: *Oranjestad*) je administrativno središte ostrva Sveti Eustahije, koje je sastavni deo Karipske Holandije u Karipskom moru. U gradu živi oko 1.000 stanovnika, ima univerzitet, Istorijski muzej i tvrđavu „Oranje“ iz 1636. godine. Oranjestad čine dva dela, tj. četvrti *Gori grad* i *Donji grad*. Ovo je omiljena destinacija za kupovinu stanovnika obližnjih ostrva, zbog nižih i povoljnih cena.

## Povezano

* Oranjestad
* Sveti Eustahije
* Karibi
* Karipska Holandija

## Vanjske veze

* Fotografije ostrva i grada (`en`)
# Philipsburg (Sint Maarten)

| Filipsburg Philipsburg
 |
| --- |
|   |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Nizozemska
 |
| Konstitutivna država
 | Sint Maarten
 |
| Osnovan
 | 1763.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 1338
 |
| Položaj
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Nadmorska visina
 | 0 m
 |
|  |
| Ostali podaci
 |

**Filipsburg** (nizozemski: *Philipsburg*) je glavni grad holandskog dela ostrva Sveti Martin. Nalazi se na jugu u prostranom zalivu i u njemu živi oko 1.400 stanovnika. Na njegovom mestu bilo je naselje Aravaki Indijanaca, koje je prvi video Kristifor Kolumbo 11. novembra 1493. godine. Današnji Filipsburg osnovao je Džon Filips, škotski moreplovac u holandskoj službi 1763. godine. Grad je poznat po aerodromu „Princeze Julijane“, koji je zbog kratke staze veoma specifičan – avioni nadleću obližnju plažu na visini od svega 10-20 metara.

## Galerija

* Gradska većnica
*

## Povezano

* Marigo

## Vanjske veze

* Biliboteka Filipsburga Arhivirano 2017-05-24 na Wayback Machine-u (`en`)
# Charlotte Amalie

*Za ostale upotrebe, pogledajte Charlotte Amalie (razvrstavanje).*

Šarlota Amalija
**Šarlota Amalija** (engleski: *Charlotte Amalie*) je glavni grad Američkih Devičanskih ostrva. Grad je dobio ime 1692. po kraljici Danske Šarloti Amaliji od Hese-Kasela (1650–1714). Nalazi se na ostrvu Sent Tomas. Ovo je jedna od najboljih prirodnih luka na Karibima. Broj stanovnika je 19.000.

U 2004. milion i po turista je posetilo Šarlotu Amaliju, uglavnom na brodovima za krstarenje. Grad ima mnoga istorijska zdanja, poput druge najstarije sinagoge na zapadnoj hemisferi.

## Vanjske veze

* Mapa Šarlote Amalije
# The Valley (Angvila)

The Valley. Položaj grada na karti.
**The Valley**, glavni grad britanskog prekomorskog područja Angvila i komercijalno i administrativno središte otoka Anguilla. Stara kolonijalna arhitektura može se danas vidjeti još jedino na Cross Roadsu, na posljednjoj plantažnoj kući sa popratnim objektima na Anguilli, Wallblake House, izgrađenoj 1787., renoviranoj 2004. koja je danas u vlasništvu katoličke crkve. Na najvišem vrhu otoka, Crocus Hill (65 m.) nalaze se ruševine stare sudske zgrade (Old Court House). Uz južni rub grada smješten je maleni međunarodni aerodrom Wall Blake Airport. Populacija mu iznosi manje od 2,000.

## Reference

## Vanjske veze

* Public and Government Buildings (slike) Arhivirano 2008-07-03 na Wayback Machine-u
* anguilla maps Arhivirano 2008-05-13 na Wayback Machine-u
# Hamilton (Bermuda)

| Hamilton
 |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Grad** | 969
 |
|  |
| **Službene stranice** Hamilton
 |
| Karta
 |
|  |

**Hamilton** je glavni grad Bermuda, britanskog prekomorskog područja koje se nalazi istočno od Sjeverne Karoline, jedne od saveznih država SAD-a. Grad se nalazi na sjevernoj obali luke Hamilton, najvažnije luke na Bermudima.

Povijest grada počinje 1790. kada je tadašnja vlada odredila područje za svoje buduće središte. Hamilton je službeno postao glavni grad 1815. godine. Grad je nazvan prema guverneru Henryju Hamiltonu koji je upravljao Bermudima od 1778. do 1794. godine.

Iako je Hamilton administrativno središe Bermuda, grad broji samo 969 stanovnika.
# Road Town

| Road Town |
| --- |
| Town |
|  |
| Road Town, Tortola |
|  Karta koja pokazuje Road Town na BDO |
| Opći podaci |
| Država | Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Britanska prekomorska teritorija | Britanski Djevičanski Otoci |
| Otok | Tortola |
| Stanovništvo (2004) |
|  • Ukupno | 9400 |

**Road Town**, smješten na otoku Tortola, je glavni grad Britanskih Djevičanskih Otoka. Smješten je u području Road Harbour na južnoj obali otoka. Grad ima oko 9.400 stanovnika(prema procjenama iz 2004).

## Reference

## Vanjske veze

* Ferry Schedule Arhivirano 2020-08-23 na Wayback Machine-u
* Tortola Map & Guide Arhivirano 2020-12-28 na Wayback Machine-u
* Detailed map of Road Town Arhivirano 2020-10-08 na Wayback Machine-u
* Article from Encyclopedia Britannica
# George Town (Kajmanski otoci)

| George Town |
| --- |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Opći podaci |
| Zemlja | Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Prekomorska teritorija | Kajmanski Otoci |
| otok | Grand Cayman |
| Stanovništvo (1999 proc.) |
|  • Ukupno | 20,636 |

**Džordžtaun** (engleski: *George Town*) je glavni i najveći grad Kajmanskih ostrva u Karipskom moru. Ima oko 21.000 stanovnika po procenama iz 1999. godine. Nalazi se na ostrvu Veliki Kajman.

## Reference

## Vanjske veze

* Slike Džordžtauna Arhivirano 2009-02-18 na Wayback Machine-u
# Plymouth (Montserrat)

| Plymouth Plymouth |
| --- |
| Grad danasGrad danas |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Britanski prekomorski posjed** |  Montserrat
 |
|  |
| **Visina** | 0 - 3
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Urbano područje** | 0 (iseljen)
 |
|  - **Područje utjecaja** | 0
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 0 stanovnika/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC-4 (UTC-4)
 |

**Plymouth** je *de iure* glavni grad britanskog prekomorskog posjeda Montserrata. Grad je četiri stoljeća bio jedina luka na otoku. Između 1995. i 1997. Plymouth je značajno stradao uslijed učestalih erupcija vulkana Soufrière. U kolovozu 1997. niz snažnih erupcija odnio je nekoliko života i primorao stanovništvo iseliti se. Cijelo mjesto prekriveno je slojem vulkanskog pepela debljine 1.5 m. Plymouth je danas *grad duhova*, ali je i dalje službeno glavni grad Montserrata jer još nije pronađena odgovarajuća zamjena. Upravno središte privremeno je preseljeno na sjever, u selo Brades.

## Erupcije

Početkom srpnja 1995. niz snažnih erupcija vulkana Soufrière proizvela je tokove lave i prekrivanje pepelom širokog područja južnog Montserrata, uključujući Plymouth. Bilo je odmah razvidno kako je grad u opasnosti. 21. kolovoza 1995. vulkanski pepeo pao je na grad i u prosincu su žitelji iseljeni radi predostrožnosti. Nakon nekoliko mjeseci im je dopušteno vratiti se, ali je 25. lipnja 1997. masivna erupcija proizvela izbacivanje vulkanskog materijala, što je uzrokovalo smrt 19 ljudi i dostiglo i otočnu zračnu luku. Plymouth je ponovno iseljen. Između 4. i 8. kolovoza ponovili su se nizovi erupcija koje su uništile oko 80% grada, zatrpavši ga s 1.5 metara pepela. Mnoge zgrade su spaljene čineći naseljavanje nemogućim za veći broj stanovnika. Vulkanska lava je imala visoku viskoznost, a pepeo i ostale vulkanske stijene su imale gustoću sličnu cementu, tako da je za uklanjanje materijala trebao eksploziv ili djelovanje buldožera i drugih sredstava preskupih za opću uporabu. Obradivo tlo se stvrdnulo i postalo nerabljivo.

Grad je napušten i južna polovina otoka proglašena je zabranjenim područjem, zbog nastavljene vulkanske aktivnosti Soufrière. Do 12. srpnja 1997. užarena lava je spalila sve što nije bilo prekriveno pepelom. Uništenje Plymoutha uzrokovalo je goleme teškoće za Montserrat. To je bilo najveće naselje na otoku, s oko 4 000 stanovnika. Posjedovalo je najviše prodajnih mjesta i servisnih službi, a bilo je i upravno središte. Pojedine službe su premještene na druga mjesta na otoku, ali je dvije trećine otočnog stanovništva preseljeno preko mora, i većina se nikada nije vratila.

## Izvori

## Vanjske veze

* Videozapis: Plymouth iz zraka 24. kolovoza 2012.
# De iure

De jure (latinski: *de iure*) je latinski izraz koji znači "po zakonu" i označava stanje prema važećem pozitivnom pravu, često u kontrastu sa stvarnom situacijom *de fakto* (latinski: *de facto*, koji znači "činjenično" ili "u praksi").

## Reference
# Brades

| Brades Brades |
| --- |
| Privremeno središte vlade u BradesuPrivremeno središte vlade u Bradesu |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Britanski prekomorski posjed** |  Montserrat
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Urbano područje** | 1 000
 |
|  - **Područje utjecaja** | 1 000
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC-4 (UTC-4)
 |

**Brades** je selo i od 1998. praktično glavni grad karipskog britanskog prekomorskog posjeda otoka Montserrata. Nalazi se blizu zaljeva Carr i zaljeva Little, na sjeverozapadnom kraju otoka. Službeni glavni grad Plymouth, smješten na jugu otoka, napušten je od 1997. zbog učestalih erupcija vulkana Soufrière koje su ga spalile. Od tada se grade privremene vladine zgrade u Bradesu. Nekoliko imena je predloženo za novi glavni grad, koji se sada gradi u području zaljeva Little. Predložena imena su Port Diana, u čast princeze, te St. Patrick, zbog podsjećanja na ustanak od 17. ožujka i kako bi se privuklo američke turiste irskog podrijetla.

## Izvori
# Coiba (nacionalni park)

Nacionalni park Coiba| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Panama |
| Registriran | 2005. (29. zasjedanje) |
| Vrsta | Prirodno dobro |
| Mjerilo | ix, x |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Nacionalni park Coiba** na jugozapadu Paname, prostire se na Otoku Coiba i 38 manjih otoka i po okolnom moru u Zaljevu Chiriqui.

## Karakteristike

Park se prostire na više od 270,125 hektar od tog 216,500 ha po moru, i 53,625 ha po otocima. Pored zaštićene morske zone, postoji i tampon zona od dodatnih 160,700 ha.

Zaštićene od hladnih vjetrova i efekta El Niña, tropske prašume na Coibi su stanište brojnih endemskih vrsta sisavaca, ptica i biljaka, zbog stalne evolucije novih vrsta. One su i posljednji egzil za brojne ugrožene vrste životinja kao što je kukmasti orao (Morphnus guianensis).

Park je izvanredan prirodni laboratorij za naučna istraživanja, a more pruža ključnu ekološku vezu sa tropskim istočnim Tihim oceanom za tranzit i opstanak pelagičnih riba i morskih sisavaca.

## Historija

Park je osnovan zakonom 26. jula 2004.

UNESCO je 2005. uvrstio Nacionalni park Coiba na Lista svjetske baštine u Americi.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Coiba National Park* (službene stranice) (`en`)
# Darién (nacionalni park)

Nacionalni park Darién| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Panama |
| Koordinate: 7°44′10″N, 77°32′50″W |
| Registriran | 1981. (5. zasjedanje) |
| Vrsta | Prirodno dobro |
| Mjerilo | vii, ix, x |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |
| Karta |
| Nacionalni park Dariénclass=notpageimage| Lokacija parka u Panami |

**Nacionalni park Darién** (španjolski: *Parque Nacional Darién*) prostire se na površini od nekih 575, 000 hektara u Provinciji Darien na jugoistoku
Paname.

## Karakteristike

On je svojom površinom najveći park u Panami, i jedan od najvećih u Centralnoj Americi.
Unutar parka nalazi se gotovo čitava granica sa susjednom Kolumbijom i dobar dio pacifičke obale.

Park se pretapa sa kolumbijskim Nacionalnim parkom Los Katíos, koji je također uvršten na UNESCO-vu Lista svjetske baštine u Americi.

Kako se prostire od mora do planina Masiva Serranía del Darién sa najvišim vrhom Cerro Tacarcuna (1,875 m), park ima veliku raznolikost obalnih, nizinskih i planinskih ekosistema i biotopa.
Od pješčanih plaža, stjenovitih obala obraslih mangrovima, bezbrojnih močvara, rijeka i potoka, palminih šuma]], brojnih prašuma, među njima i najveću nizinsku prašumu na pacifičkoj obali Centralne Amerike.

U parku vlada tropska prašumska klima, prosječno padne kiše od 1,800 do 4,500 mm.

Park karektizira i kulturno - etnička raznolikost, u njemu žive (rijetko) Maroni i domorodački indijanci Čoko i Cune.

Velika veličina i udaljenost širokog spektra biotopa pogoduju evolucijskim procesima i velikoj raznolikosti flore i faune sa visokim stupnjem endema i brojnim taksonomskim katerorijama. Dosad su već dokumentirane stotine novih vrsta kralježnjaka i hiljade
beskralježnjaka, pa se pretpostavlja da će budućim istraživanjima biti otkrivene i brojne nove.

Među impresivnih 169 dokumentiranih vrsta sisavaca, nalaze se kritično ugroženi Smeđi majmun pauk, ugroženi Bairdov tapir, ranjivi Divovski mravojed i gotovo ugrožene vrste poput jaguara, šumskih pasa i bjelousnih pekarija.

U parku je registrirano 530 vrsta ptica, među njima i ugrožena velika Zelena ara (*Ara ambiguus*), ranjivi Veliki kuraso i velika populacija ugroženih Orlova harpija.

## Historija

Geneza tog parka bila je prašuma Alto Darien, koja je stavljena pod zaštitu države 1972. Njena površina je bitno povećana pa je predsjedničkim dekretom 1980. proglašena nacionalnim parkom.

UNESCO je 1981. uvrstio Nacionalni park Darien na Listu svjetske baštine u Americi. i proglasio ga Rezervatom biosfere.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Darien National Park* (`en`)
# Međunarodni park La Amistad

Internacionalni park La Amistad| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Kostarika,  Panama |
| Koordinate: 9°24′25.5″N, 82°56′19.7″W |
| Registriran | 1983. (7. zasjedanje) |
| Vrsta | Prirodno dobro |
| Mjerilo | vii, viii, ix, x |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |
| Karta |
| Internacionalni park La Amistadclass=notpageimage| Lokacija parka |

**Internacionalni park La Amistad** (španjolski: *Parque Internacional La Amistad*) prostire se na površini od 570,045 hektara na granici Kostarike i Paname (od tog 221,000 ha u Panami).

Park je 1983. uvršten na UNESCO-vu Lista svjetske baštine u Americi.

## Karakteristike

Park se prostire po panamskim provincijama Bocas del Toro i Chiriqui i po kostarikanskim provincijama; San José, Cartago, Limón i Puntarenas.

To je mjesto u kom su glečeri iz kvartara svojim djelovanjem omogućili križanje flore i faune Sjeverne i Južne Amerike.
Tropske kišne šume prekrivaju najveći dio parka.

Park se najvećim dijelom prostire po najvišem i gotovo netaknutom nevulkanskom planinskom masivu Centralne Amerike - Masivu Talamanca.
U njemu se nalazi jedan od glavnih preostalih pojasa prirodne šume u Centralnoj Americi, koji je karakterističan po bogatstvu visinskih razlika i varijacija. Od pojasa nizinskih tropskih prašuma, do zona hrastovih i planinskih šuma.

U parku ima mnogo vrhova viših od 3000 metara nadmorske visine i to sa obadvje strane granice. Tu se nalazi najviši vrh Kostarike i Centralne Amerike Cerro Chirripó (3,819 m.

Taj spekatakularni i surov planinski pejzaž krije izuzetnu biološku i kulturnu raznolikost. Paleolitska arheološka nalazišta dokazuju da ljudi žive u Masivu Talamanca već nekoliko vijekova.
Unutar parka i oko njega žive četiri grupe domorodačkih indijanaca.

Velika bioraznolikost od mikroklime do nadmorske visine, rezultirala je impresivnim spektrom ekosistema i brojnim endemima.
Važna karakteristika parka su planinske močvare i alpske tundre sa rijetkim alpskim travnjacima u tropima.

Dugotrajna izolacija tog planinskog otoka u tropima rezultirala je razvojem brojnih ednemskih i vrlo specifičnih vrsta. Dokumentirano je oko 10,000 vrsta cvijeća. Puno velikih sisavaca u tom kraju imaju brojnu populaciju, dokumentirano je 215 vrsta sisavaca, oko 600 vrsta ptica, 250 vrsta gmazova i vodozemaca, kao i 115 vrsta slatkovodnih riba.

## Izvori

## Vanjske veze

* *La Amistad International Peace Park* (`en`)
# Domena

| Domena domaine |
| --- |
| Karta nizozemskih domena početkom 17. vijekaKarta nizozemskih domena početkom 17. vijeka
 |
|  |

**Domena** (od francuskog: *domaine*, od latinskog *dominium* = vlasništvo) je termin iz srednjovjekovnog feudalizma za monarhov feud, njegovu ličnu imovinu.

Danas se pod tim terminom podrazumjeva državno, monarhovo ili krunsko Imanje.

## Karakteristike i historija

Od prihoda domenâ podmirivali su se troškovi dvora, kraljevske porodice i administracije. Direktnu upravu nad domenama uveo je Karlo Veliki u svom zakoniku **Capitulare de villis** iz 812. U to vrijeme nije bilo razlike između državne i kraljeve privatne imovine.

Vremenom kako su rasli državni troškovi, a zemlja donirana kao feud plemstvu i crkvi te uvođenjem poreza slabjela je uloga domena.
Po hrvatsko-ugarskom pravu - dominium je bio plemićki feud sa urbarom i kmetovima, nad kojima je njihov feudalac imao i sudsku vlast.

Od 16. vijeka u Francuskoj a od 17. vijeka po njemačkim zemljama, uvođenjem prava zemaljskih staleža na odobravanje poreza, počinje se razlikovati u financijskoj upravi zemlje kraljeva riznica od državne riznice, a od 19. vijeka zakonom je utvrđeno državno vlasništvo domena, za razliku od krunskih dobara kao privatnog monarhovog vlasništva.
Nakon provođenja agrarnih reformi, domene su razdijeljene i danas postoje samo kao eksperimentalne i nešto rjeđe, kao ogledna državna dobra.

### Engleske domene

Ranosrednjovjekovne engleske iz 1066. zvane su **domesne**, one su bile monarhovo vlasništvo a kmetovi na tom teritoriju imali su niz privilegija.
*Demesne* su prema engleskom feudalnom zakonu, bile dio feuda koji je vlastelin zadržao za vlastito korištenje ili ga dao u zakup.
Vremenom kako se zakonima ograničavala vlastelinska samovolja nad zakupcima - Vlastelinska demesna je označavala vlastelinovu kući sa okolnim parkom i zemlju.

Krunske (ili kraljevske) demesne su bile onaj dio krunskih imanja koji nije dodijeljen feudalacima, već su njime upravljali kraljevi upravitelji. Kasnije su predane Parlamentu u zamjenu za godišnji najam.

## Reference

## Vanjske veze

* *Demesne, land tenure* (`sh`)
# Generalna kapetanija Čile

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Generalna kapetanija Čile** Capitanía General de Chile |
| Kolonija
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **1541. – 1818.** |   [[Čile|→]]
 |

 |
|  Zastava
 |
| Lokacija Generalne kapetanije ČileaKarta kapetanije krajem 18. vijeka |
| **Glavni grad** | Santiago
 |
| **Jezik/ci** | španjolski jezik
 |
| **Religija** | katolicizam
 |
| **Vlada** | monarhija
 |
| **Kralj** |
|  • 1777. – 1788.
 | Carlos III. (prvi) |
|  • 1808. – 1818.
 | Joseph Bonaparte
 |
|  | Fernando VIII. (zadnji) |
| **kraljevski guverner** |
|  • 1541. – 1553 .
 | Pedro de Valdivia (prvi) |
|  • 1815. – 1817.
 | Francisco Marcó del Pont (zadnji) |
| **Historija** | Novi vijek
 |
|  • kolonizacija
 | 1541.
 |
|  • Čileanska nezavisnost
 | 12. februar 1818
 |
| **Danas dio** |  Čile  Argentina
 |

 |

**Generalna kapetanija Čile** (španjolski: *Capitanía General de Chile*) bila je kolonija Španjolskog Imperija koja je egzistirala od 1541. do 1814.

Tu koloniju osnovao je Pedro de Valdivia, koji je iz Perua, uspio 1541. zauzeti centralni dio Čilea i osnovati 1541. *Santiago del Nuevo Extremo* u podnožju brda Santa Lucía
(današnji Santiago de Chile). On je postao i prvi guverner te kolonije koju je sam zvao - *Nueva Extremadura*, a neki *Indijska Flandrija* ili *Kraljevina Čile*.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Capitanía General de Chile* (na portalu LHistoria) (`es`)
# Franche-Comté

| Franche-Comté |
| --- |
|  |
| Departmani | Doubs Haute-Saône Jura Territoire de Belfort
 |
| Prefektura | Besançon
 |
| Ukupno stanovnika | 1 117 059 stanovnika (1999) |
| Gustoća | 71 stanovnika/km²
 |
| Površina | 16.202 km²
 |
| Broj okruga | 8
 |
| Broj kantona | 116
 |
| Broj općina | 1.786
 |
| Predsjednik regionalnog vijeća | Marie-Marguerite Dufay (2008-)
 |

**Franche-Comté** je jedna od najmanjih regija u Francuskoj, čini samo 3% ukupnog državnog teritorija. Regija se sastoji od četiri departmana, od kojih je Territoire de Belfort najmanji i u Francuskoj (600 km²).

## Historija

Franche-Comté se kao ime službeno pojavljuje 1366. godine. Ovaj teritorij je bio pod Vojvodstvom Burgundije od 888. godine, a od 1034. godine je dio Svetog Rimskog Carstva.
Pokrajina je postala dio Francuske 1477. godine. Od 1556. regija je potpala pod španjolsku vlast, a Francuzi su ponovno zauzeli ovaj teritorij 1668. godine. Ugovorom u Aix-la-Chapelleu, regija je mirnim putem ponovno vraćena Španjolskoj, da bi ponovno, nakon okupacije Francuza 1647. godine, bila vraćena Francuskoj 1678. godine, Ugovorom u Nijmegenu.

## Administracija

Od lokalnih izbora 2004. godine, u regiji je na vlasti Lijeva koalicija stranaka.

## Geografija

Pokrajina na istoku dijeli granicu sa Švicarskom. Unutar države graniči s francuskim pokrajinama: Elzas, Champagne-Ardenne, Burgundija, Rona-Alpe.

## Gospodarstvo

Glavna djelatnost regije je poljoprivreda.

## Stanovništvo

U proteklom stoljeću, drastično se smanjio broj stanovnika u ovoj regiji. Budući da je regija većinom poljoprivredno orijentirana, veliki broj mladog stanovništva se odselio u urbaniziranije sredine.
Regija se sastoji od velikog broja sela, od kojih rijetko koje ima više od 500 stanovnika. U pokrajini postoje dvije urbaniziranije sredine, to su grad Besançon i sjeveroistočni dio regije (Belfort, Montbéliard, Héricourt, Delle).

## Kultura

### Jezik

Uz francuski, manji dio stanovništva govori i regionalni jezik Franc-Comtois.

### Značajne osobe

* Gustave Courbet, slikar i političar
* Édouard Belin, izumitelj
* Hubert-Félix Thiéfaine, chanteur
* Victor Hugo, književnik i političar rođen u Besançonu
* Hilaire de Chardonnet, izumitelj
* Bernard Clavel, književnik
* Marcel Aymé, književnik
* Pierre Joseph Proudhon, utopist
* Louis Pergaud, književnik
* Louis Pasteur, izumitelj i kemičar
* Dominique Voynet, političarka
* Paul-Émile Victor, istraživač
* Edgar Faure, političar
* Claude Joseph Rouget de Lisle, autor Marseljeze
* Braća Auguste i Louis Lumière, izumitelji kinematografa
* Armand Peugeot, osnivač Peugeota
* Jean-Pierre Chevènement, političar

## Vanjske veze

* Regionalno vijeće regije Franche-Comté Arhivirano 2006-02-06 na Wayback Machine-u
* **FFMJSCD70** - Fédération Française des Médaillés de Jeunesse et Sport - Haute Saône
* Službena turistička stranica regije Franche-Comté