Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Quibdó

| Quibdó
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Chocó
 |
| **Osnovan** | 1648.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Martín Sánchez Valencia
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 3,507 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 28.71 km²
 |
| **Visina** | 43 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 113,124
 |
|  - **Urbana gustoća** | 3,941 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 130,825
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 37.30 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 270001, 270002, 270007, 270008, 270009
 |
| **Pozivni broj** | 4
 |
| Karta
 |
| Quibdóclass=notpageimage| Quibdó na karti Kolumbije
 |

**Quibdó** je općina od 130,825 stanovnika i grad od 113,124 stan. na zapadu Kolumbije u
Departmanu Chocó čiji je administrativni centar.

## Geografija

Quibdó se prostire duž desne obale rijeke Atrato, jedne od glavnih plovnih puteva u zemlji. Smješten u pacifičkoj obalnoj
ravnici, kraju ekvatorijalne klime sa najviše padavina na svijetu (10,700 mm godišnje).

Stanovnici Quibda još uvijek čuvaju svoje tradicijske legende, mitove i rituale kao što je onaj iz 1648 kojim
odaju počast svom svecu zaštitniku Franji Asiškom na festival San Pacho, koju je UNESCO 2012. uvrstio na
Listu nematerijalne svjetske baštine u Americi.

## Historija

Prvo naselje - *Citará* osnovao je 1648. franjevački redovnik Matías Abado, još 1648. misiiju - *Citará*, koju Indijanci više puta
napali i palili, pa je napuštena.
Obnovili su je Jezuiti Pedro Cáceres i Francisco de Orta - 1654. kao naselje Indijanaca kojim su upravljala dvoje indijanskih caciqua
Guasebá i Quibdó.

Prvi španjolski kolonisti rudari počeli su se doseljavati krajem 17. vijeka.

Do 1702. godine broj doseljenika se povećao, pa je mjesto dobilo status sela (villa) pod imenom *San Francisco de Quibdó*.

Dekretom iz 1825. postavljen je za lokalni administrativni centar, a od juna 1948. je administrativni centar novoosnovanog Departmana Chocó

Veliki požar 1966. uništio je dio grada, koji je nakon tog obnovljen.

Danas je izrastao u jedan od najvažnijih gradova u kolumbijskoj pacifičkoj regiji.

## Privreda i transport

Današnji Quibdó je regionalni trgovačko- industrijski centar, grad sa pogonima; metalurške, drvne, tekstilne i prehrambene industrije (bezalkoholna pića).

U okolici ima rudnika zlata i platine i velika hidroelektrana.
Quibdó je i velika riječna luka, dobrom cestom povezan je sa Medellínom, koji je udaljen 230 km istočno.

Grad ima i aerodrom *El Caraño* (ICAO: SKUI, IATA: UIB)

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Quibdó* (Službene stranice grada) (`es`)
# Córdoba (departman)

| Córdoba
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Montería
 |
| **guverner** | Orlando Benítez Mora
 |
| Površina
 | 25087 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.828.947
 |
| **Gustoća** | 73 stanovnika na km²
 |

**Córdoba** (španjolski: *Departamento de Córdoba*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Córdoba se prostire na sjeverozapad zemlje. Sa sjevera je omeđena Karipskim morem, sa istoka graniči sa departmanima Sucre i Bolívar i i sa zapada i juga sa Departmanom Antioquia.

Teren Departmana Córdoba sastoji se od dva velika područja, jedan uz obalu i po dolininama rijeka Sinú i San Jorge, u kom živi većina stanovnika.
Drugi na jugu gdje se prostiru Zapadni Kolumbijski Kordiljeri je brdovit i planinski.

Departman ima površinu od 25,087 km², na kojoj je 2020. živilo 1,828,947 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 28 općina.
Administrativni centar departmana i najveći grad je Montería.

## Historija

Deparman Córdoba osnovan je 1951., kad se odvojio od Departmana Bolívar.

## Privreda i transport

Privreda se prvenstveno bazira na stočarstvu. Ratarstvo je razvijeno po dolinama rijeka; uzgaja se pamuk, krumpir, kukuruz, sirak, riža, trputac i kasava.
Rudarstvo i metalurgija koncentrirani su kod grada Montelíbano, gdje se iskapa i prerađuje nikl.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Córdoba* (`es`)
# Montería

| Montería
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Córdoba
 |
| **Osnovan** | 1777.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Carlos Ordosgoitia Sanin
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 3,137 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 43.71 km²
 |
| **Visina** | 18 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 388,499
 |
|  - **Urbana gustoća** | 8,887 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 505,334
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 161.1 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Monteríaclass=notpageimage| Montería na karti Kolumbije
 |

**Montería** je općina od 505,334 stanovnika i grad od 388,499 stan. na sjeverozapadu Kolumbije u
Departmanu Córdoba čiji je administrativni centar.

## Geografija

Montería se prostire duž obala rijeke Sinú, udaljena pedesetak km jugozapadno od Karipskog mora.

U Kolumbiji je zovu *Biser Sinúa*, danas je poznat kao Prijestolnica stočarstva i jedan od nabrže rastućih gradova.

## Historija

Španjolski konkvistador Juan de Torrezal zauzeo je 1744 indijansko selo plemena Zenú, i nazvao ga *San Jerónimo de Buenavista*.
Isprva je korišteno kao sastajalište lovaca, vremenom je postalo poznato pod imenom *San Jerónimo de Montería* ili samo - *Montería* (lov).

Kolonijalni oficir Antonio de La Torre y Miranda uzdigao je naselje 1784. u rang općine, ali su ubrzo nakon tog Zenúesi napali Monteríu i zapalili.
Španjolski]] guverner izabrao je franjevačkog redovnika Pedra Parda, da nadgleda obnovu naselja. Izgleda da je Parda bio zaslužan što je naselje nakon tog izabrano za sjedište biskupije, što mu je omogućilo brzi rast.

Kad je 1952. osnovan Deparman Córdoba, Monteria je postala njegova prijestolnica.

Montería je od 1966. univerzitetski grad, tad je osnovan *Univerzitet Córdoba*.

## Privreda

Montería je danas centar stočarsko-ratarsko-rudarskog kraja poznata po proizvodnji kinina.
Za ekonomiju grada važna je luka na rijeci i šumarstvo, sadnja i eksploatacija palmi slonovača.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Montería* (Službene stranice grada) (`es`)
# Cundinamarca

| Cundinamarca
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Bogota
 |
| **guverner** | Nicolás García Bustos
 |
| Površina
 | 22370 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 3.242.999
 |
| **Gustoća** | 145 stanovnika na km²
 |

**Cundinamarca** (španjolski: *Departamento de Cundinamarca*) je jedan od 33 departmana na koji je Kolumbija od 1991. administrativno podjeljena.

Ona je jedan od najstarijih kolumbijskih departmana koji postoji još od 1857.

## Karakteristike

Cundinamarca se prostire u sredini zemlje u planinama Kolumbijskih Istočnih Kordiljera na prosječnoj nadmorskoj visini od 3,341 m i gotovo potpuno okružuje Distrikt glavnog grada Bogote.

Sa sjevera graniči sa Departmanom Boyacá, sa istoka sa Departmanom Meta, sa juga sa Departmanom Huila i sa zapada sa departmanima; Tolima i Caldas.

Departman ima površinu od 22,370 km², na kojoj je 2020. živilo 3,242,999 stanovnika. Od tog 2,401,827 stanovnika živi u predgrađima Bogote, a samo 841,172 u ostatku departmana.

Specifičnost tog departmana je da mu je administrativni centar grad Bogota.

## Administrativna podjela

Cundinamarca je podjeljena na 116 općina (španjolski: *municipalities*);

## Izvori

## Vanjske veze

* *Asamblea Departamental De Cundinamarca* (`es`)
# Guainía

| Guainía
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Inírida
 |
| **guverner** | Juan Carlos Iral Gómez
 |
| Površina
 | 44394 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 435.200
 |
| **Gustoća** | 10 stanovnika na km²
 |

**Guainía** (španjolski: *Departamento de Guainía*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Guainía se prostire na istoku zemlje. Sa sjevera graniči sa Departmanom Vichada, sa istoka sa Republikom Venecuelom sa juga sa Brazilom i Departmanom Vaupés i sa zapada sa Departmanom Guaviare.

Fizičke granice departmana su Rijeka Guaviare, koja ga odvaja od Departmana Vichada i rijeke Atabapo, i Negro koje ga odvajaju od Republike Venecuele.

Teren departmana je ravan ili blago valovit, geološki pripada Gvajanskom štitu, sa brdima u centru visokim do 500 metara.

Departman ima površinu od 44,394 km², na kojoj je 2020. živilo 435,200 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 2 općine.
Administrativni centar departmana i najveći grad je Inírida.

## Historija

Prvi kolonisti ušli su na taj teritorij krajem 19. početkom 20. vijeka, kao lovci i skupljači kaučuka.
Administrativna jedinica Komesarijat Guainía formiran je 1963. i odvojen od Departmana Vaupés. Nakon promjene Ustava 1991. komesarijat je proglašen deparmanom.

## Privreda i transport

Slabašna privreda bazira se na ekstenzivnom stočarstvu, ratarstvu i šumarstvu.
Dobar dio poljoprivrednika a to su uglavnom domorodački indijanci, radi samo za vlastite potrebe, jedino malobrojni kolonisti rade za tržište.

Velike nade polažu se u iskapanje zlata u masivu Serranía del Naquén.

U departmanu praktički nema cesta, pa se promet odvija rijekama i avionima u 2 mala aerodroma.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Guainía* (`es`)
# La Guajira

| La Guajira
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Ríohacha
 |
| **guverner** | Nemesio Roys Garzón
 |
| Površina
 | 20622 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 965.718
 |
| **Gustoća** | 47 stanovnika na km²
 |

**La Guajira** (španjolski: *Departamento de La Guajira*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija
administrativno podjeljena.

## Karakteristike

La Guajira se prostire po Istoimenom poluotoku na sjeverozapadnoj obali Južne Amerike.

Sa sjevera graniči sa Karipskim morem, sa jugoistoka sa venecuelanskom saveznom državom Zulia i
sa juga sa Kolumbijskim departmanima Cesar i Magdalena.

Departman ima površinu od 20,622 km², na kojoj je 2020. živilo 965,718 stanovnika.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 15 općina.

## Historija

španjolski pomorac Alonso de Ojed je prvi oplovio obale Poluotoka Guajira oko 1498., ali se prvi iskrcao Juan de La Cosa.
Teritorij Guajira pripadao je Departmanu Magdalena sve do 1871., kad je predan kolumbijskoj saveznoj vladi na upravljanje.

Takvo stanje potrajalo je do 1898. tad je dekretom osnovana Intendantura sa policijskom stanicom.
Na bazi dekreta iz 1954. formirana je administracija La Guajire, sa sjedištem u Ríohachi
Nakon tog je 1965. osnovan je Departman La Guajira.

## Privreda

Privreda se bazira na poljoprivredi po velikim plantažama na jugoistoku, na kojima se sadi pamuk i sirak. Pored tog važno je i stočarstvouz nešto rudarstva i solana.

Deparman je poznat po grmolikoj biljci **divi-divi** (Caesalpinia coriaria), čiji se plodovi koriste za štavljenje i bojanje.
Svojevremeno je bio poznat i po roniocima bisera.

Ríohacha je administrativni centar departmana i najveći grad na poluotoku i raskršće važnih cesta.
U njegovoj okolici leže nalazišta zemnog plina, koji se plinovodom transportira na jugozapad do luke u Barranquilli (Kolumbija).

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de La Guajira* Arhivirano 2022-12-26 na Wayback Machine-u (`es`)
# Inírida

| Inírida
 |
| --- |
| Aerodromski terminalAerodromski terminal |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Guainía
 |
| **Osnovan** | 1963.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | María Fernanda Peña
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 15,970 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 8.565 km²
 |
| **Visina** | 95 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 20,279
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2,368 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 33,683
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 2.109 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 940001–940009
 |
| Karta
 |
| Iníridaclass=notpageimage| Inírida na karti Kolumbije
 |

**Inírida** službeno **Puerto Inírida** je općina od 33,683 stanovnika i grad od 20,279 st. na istoku Kolumbije u
Departmanu Guainía, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Inírida se nalazi 25 km od granice sa Republikom Venecuelom.

Prostire se na južnoj obali rijeke Inírida, nedaleko od njena ušća u Rijeku Guaviare, na nadmorskoj visini od 95 metara.

## Historija

Mjesto je osnovano 1963. pod imenom *Obando*, nešto kasnije mu je ime promjenjeno u Inirida po cvijetu koji raste u tom kraju.
Status općine dobio je 1974., a od 1991. je administrativni centar vlastitog departmana.

## Privreda i transport

Privreda Iníride bazira se na poljoprivredi, ribarstvu i uslugama.
Velike nade polažu se nalazišta zlata i dijamanata nazvanih *El Dorado* pronađenih u blizini brazilsko- venecuelanske granice.

Kako do grada nema asfaltirane ceste, do njega je jedino moguće doći rijekom Orinoco ili avionom.
Grad ima *Aerodrom César Gaviria Trujillo* (ICAO: *SKPD*, IATA: *PDA*).

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía Municipal de Inírida, Guainía* (`es`)
# Guaviare

| Guaviare
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | San José del Guaviare
 |
| **guverner** | Heydeer Yovanny Palacio
 |
| Površina
 | 55575 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 86.657
 |
| **Gustoća** | 2 stanovnika na km²
 |

**Guaviare** (španjolski: *Departamento de Guaviare*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Departman se nalazi na jugoistoku zemlje, prostire se na razmeđi travnatog Llanosa na sjeveru i tropskih šuma na jugu.
Na sjeveru je omeđen rijekom Guaviare, a na istoku visoravnima Cubiyú i Carurú.

Sa sjevera graniči sa departmanima Meta i Vichada, sa istoka sa Guainom i Vaupésom, sa juga sa
Vaupésom i Caquetom i sa zapada sa Caquetom i Metom.

Guaviare ima površinu od 55,575 km², na kojoj je 2020. živilo 86,657 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad San José del Guaviare koji je jedini veći urbani centar, koji se nalazi
na sjeveru departmana, na desnoj obali rijeke Guaviare.

## Administrativna podjela

Guaviare je administrativno podjeljen na 4 općine (španjolski: *municipalities*).

## Historija

Deparman Guaviare je osnovan 1991.Sve do 1977 taj kraj je bio dio Departmana Vaupés, tad je izdvojen kao Komesarijat.

## Privreda

Privreda se bazira na stočarstvu i ratarstvu.

Prometna infrastruktura je loša, jer ima samo jednu lošu cestu, koja ide od sjevera prema jugu. Dobar dio prometa odvija se rijekama, a San José del Guaviare ima aerodrom.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación del Guaviare* (`es`)
# San José del Guaviare

| San José del Guaviare
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Guaviare
 |
| **Osnovan** | 1922.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Ramón Guevara Gómez
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 16,769 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 6.173 km²
 |
| **Visina** | 185 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 36,354
 |
|  - **Urbana gustoća** | 5,889 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 55,820
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 3.329 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| San José del Guaviareclass=notpageimage| San José del Guaviare na karti Kolumbije
 |

**San José del Guaviare** je općina od 55,820 stanovnika i grad od 36,354 st. na jugoistoku Kolumbije u Departmanu Guaviare, čiji je
administrativni centar.

## Geografija

San José del Guaviare se nalazi na granici sa Departmanom Meta, udaljen 278 km jugoistočno od Villavicencia.

Grad se prostire duž desne obale rijeke Guaviare, u kraju između Llanosa na sjeveru i tropskih šuma na jugu.

## Historija

Krajem 19. vijeka, svećenik Fray José de la Vega, zaputio se rijekom Guaviare i došao do sela domoroca iz pleme Guahíba - *Viso Mutup*.
Dolaskom misionara 1903. mijenja ime Viso Mutup u San José del Guaviare.

U taj kraj su početkom 20. vijeka nahrupili brojni skupljači i trgovci kaučuka iz različitih dijelova zemlje. Nakon tog je u martu 1938. i službeno osnovan.
Prva crkva sa školom podignuta je 1950. Tokom 1960-ih toliko je narastao da je 1976. dobio status općine.

Nakon usvajanja novog Ustava 1991., na čijoj je bazi stvoren Departman Guaviare - San José del Guaviare, postao je njegov administrativni centar.

## Privreda i transport

Ekonomija grada bazira na stočarstvu i ratarstvu.

Posljednjih petnaestak godina razvilo se ribarstvo i ribogojstvo po ribnjacima, riba se pored lokalne plasira i po tržnicama Villavicencia i Bogote.
Sa gradovima na sjeveru povezan je lošom cestom, zbog tog ima aerodrom *Jorge Enrique González Torres* (ICAO: *SKSJ*, IATA: *SJE*).

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de San José del Guaviare* (Službene stranice grada) (`es`)
# Neiva

| Neiva
 |
| --- |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kolumbija
 |
| **Departman** | Huila
 |
| **Osnovan** | 1612.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Gorky Muñoz Calderón
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 1,270 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 47.29 km²
 |
| **Visina** | 442 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 335,994
 |
|  - **Urbana gustoća** | 7,104 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 364,408
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 287 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Neivaclass=notpageimage| Neiva na karti Kolumbije
 |

**Neiva** je općina od 364,408 stanovnika i grad od 335,994 st. na jugu Kolumbije u
Departmanu Huila, čiji je administrativni centar.

## Geografija

Neiva se nalazi u kotlini gornjeg toka Rijeke Magdalene, između planina Centralnih i Istočnih Kolumbijskih Kordiljera sa kojih se u Magdalenu spuštaju pritoke; Baché, Cachichí, Cajones, Ceibas, Fortalecillas, Loro i Yaya.

Prostire se duž desne obale Magdalene, u centru kraja bogatog naftom, zlatom, srebrom, bakrom, željezom, ugljenom i vapnencem.

Centar grada
## Historija

Nakon dva neuspješna pokušaja; *Juana de Cabrere* 1539. i *Juana Alonsa* 1550. da formiraju trajno naselje, Neivu je službeno osnovao kapetan Diego de Ospina 1612. i nazvao po rijeci na Haitiju.

Kako se nalazila na važnom putu Vicekraljevstva Peru za Bogotu i Caracas brzo je izrasla u važno trgovište.

Za kolonijalnih vremena bila je usko povezana sa Ibaguéom kao dio iste Provincije Mariquita.
To se nastavilo i početkom kolumbijske nezavisnosti.
Kad je 1886. osnovan Departman Tolima sa prijestolnicom u Ibaguéu i Neiva je postala dio tog departmana sve do 1905. kad se Huila odvojila od Tolime i postala nezavistan departman sa prijestolnicom Neivom.

Neiva je od 1970. i univerzitetski grad, tad je osnovan Univerzitet Južne Kolumbije

## Privreda i transport

Neiva je administrativno-trgovački centar ratarsko-stočarskog kraja, poznatog po proizvodnji; kave, pamuka, riže, graha, kakaa, trpuca i sirka.
Po rudnicima u okolici iskapa se; zlato, srebro, vapnenac, mramor i bakar.

Industrija je slabo razvijena, svodi se na tvornicu sapuna i građevinskog materijala
Za ekonomiju grada važna je i zanatska proizvodnja tkanina i grnčarije.

Neiva je posljednja južna stanica željezničke pruge koja ide do Santa Marte na Karipskom moru.
Autoputom Nº 45 povezana je sa gradovima u zemlji.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía Municipal de Neiva, Huila* Arhivirano 2023-01-05 na Wayback Machine-u (`es`)
# Huila

| Huila
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Kolumbije
 |
| **Upravni oblik** | okrug
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Neiva
 |
| **guverner** | Luis Enrique Dussán
 |
| Površina
 | 18142 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.122.622
 |
| **Gustoća** | 62 stanovnika na km²
 |

**Huila** (španjolski: *Departamento de Huila*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Huila se prostire na jugozapadu zemlje. Sa sjevera graniči sa departmanima Tolima i Cundinamarca, sa istoka sa Departmanom Meta sa juga sa Departmanom Caquetá i sa zapada sa Departmanom Cauca.

Prostire se po andskim masivima Centralnih i Istočnih Kolumbijskih Kordiljera, koje razdvaja dolina gornjeg toka Rijeke Magdalene.

Departman ima površinu od 18,142 km², na kojoj je 2020. živilo 1,122,622 stanovnika.

Na krajnjem jugu departmana nalazi se Arheološki park San Agustín, poznat po divovskim kamenim skulpturama, kog je UNESCO 1995. uvrstio na Listu mjesta svjetske baštine u Americi.

## Administrativna podjela

Departman je administrativno podjeljen na 37 općina.
Administrativni centar departmana i najveći grad je Neiva.

## Historija

Huila je jedan od najstarijih deparmana osnovan 1905.

Ime je dobio po vječno zasnježenoj planini (stratovulkanu) Nevado del Huila visokoj 5,439 metara, koja dominira pejzažom departmana.

Još od kolonijalnih vremena, taj dio gornje Magdalene bio je uglavnom stočarski kraj, danas se sa unaprijeđenim navodnjavanjem transformirao u velikog proizvođača pamuka i drugih kultura.

## Privreda i transport

Privreda se bazira na stočarstvu, ratarstvu, eksploataciji nafte i trgovini.
Modernizirano ratarstvo proizvodi; kavu, pamuk, rižu, grah, kukuruz, sirak, kakao, šećernu trsku, trputac, kasavu i duhan.

Naftna polja na sjeveru departmana, povezana naftovodom sa Neivom, sadrže 1,2% nacionalnih rezervi.
Po planinama Centralnih Kolumbijskih Kordiljera se iskapa srebro, zlato, kvarc, kalcit, mramor i sumpor.

Industrija je slabo razvijena, osim nešto tvornica prehrambene industrije u prijestolnici Neivi.

Departman je dobro prometno povezan, prijestolnica Neiva je završna južna stanica željezničke pruge prema Bogoti, Girardotu i Ibaguéu.

Autoput Nº 45 koji prolazi dolinom rijeke Magdalene, na jugu se grana prema Popayánu u Departmanu Cauca (zapad) i prema Florenciji u Departmanu Caquetá na istoku.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Huila* (`es`)
# Magdalena (departman)

**Magdalena**
Departman  Kolumbije
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| (Detalj)
 | (Detalj)
 |

 |
| *Geslo:*  |
|  |
| **Glavni grad** | Santa Marta
 |
| **Guverner** |  |
| Površina
 | 23,188 km²
 |
| Stanovništvo  - Ukupno (2003)  - Gustoća
 |   1,403,318 60 stanovnika/km²
 |
| Pridjev
 |  |

**Magdalena** je departman Kolumbije. Predstavlja jednu od devet prvotnih država koje su činile "Sjedinjene Države Kolumbije." Nalazi se na sjeveru zamlje. Glavni grad Magdalene je Santa Marta. Ime je dobila po rijeci Magdalena.

## Općine

1. Aracataca
2. Ariguani
3. Cerro San Antonio
4. Chivolo
5. Ciénaga
6. El Banco
7. El Piñón
8. Fundación
9. Guamal
10. Pedraza
11. Pivijay
12. Plató
13. Puebloviejo
14. Remolino
15. Salamina
16. San Sebastián de Buenavista
17. Santa Ana
18. Santa Marta
19. San Zenón
20. Sitionuevo
21. Tenerife

## Vladini link

*(španski)*
# Santa Marta

**Santa Marta** ima više značenja:

* Santa Marta, Cuneo
* Santa Marta, Genoa
* Santa Marta, Roma

* Santa Marta, Candelaria
* Santa Marta, Dolores Hidalgo Cuna de la Independencia Nacional