Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Managua

| Managua
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Nikaragva
 |
| **Departman** | Managua
 |
| **Gradska prava** | 1819.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Reyna Rueda Alvarado
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 267.2 km²
 |
| **Visina** | 50
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2021.)
 |
|  - **Urbano područje** | 1,047,286
 |
|  - **Područje utjecaja** | 1,058,191
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 3,961 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 10000-14338
 |
| Karta
 |
| Managuaclass=notpageimage| Pozicija Managve u Nikaragvi
 |

**Managua** je glavni i najveći grad Nikaragve od 1,047,286 i općina od 1,058,191 stanovnika na zapadu Nikaragve u Departmanu Managua..

## Geografija

Managua se prostire duž jugoistočne obale Jezera Managua, u pojasu brojnih malih kraterskih jezera.
Kako leži na nadmorskoj visini od samo 50 metara jedan je od najvrućijih glavnih gradova Centralne Amerike.

Centar grada
## Historija

Za vrijeme španjolske kolonijalne vlasti Managua je egzistirala kao indijansko naselje, u sjeni nedalekih španjolskih gradova Leóna i Granade.
Ipak je toliko narasla da je status grada dobila 1846.

Veliko rivalstvo između Leóna i Granade i stalni sukobi doveli su do toga da je u februaru 1852. dekretom postavljena za glavni grad.
Od 1875. kad je osnovan Departman Managua je i njegov administrativni centar.

Velik dio Manague je obnovljen nakon 1931. godine, kada su ga opustošili potres i požar. Nakon još jednog razornog potresa 1972. godine, poslovni dio je obnovljen 10 km (južno i zapadno) od nekadašnjeg centra grada.

U periodu 1978.-1979. bio je poprište demonstracija, štrajkova protiv vlade Anastasia Somoze Debaylea i teških borbi, naročito u sirotinjskim kvartovima utvrdama Sandinista.

## Znamenitosti i obrazovanje

Kako je često stradao nema historijskih znamenitosti, njegove najveće atrakcije su Park Darío, spomenik pjesniku Rubénu Daríu, Nacionalna palača, katedrala iz 20. vijeka, spomenik osnivaču Sandinista Carlosu Fonseci i Toranj demokracije.

Od 1952. kad je osnovan Univerzitet Managua (današnji Nacionalni univerzitet Nikaragve) postao je grad studenata. Nakon tog je 1961. osnovan Centralnoamerički univerzitet, 1968., Politehnički univerzitet Nikaragva (status od 1976.), Nacionalni inženjerski univerzitet (1983.), Američko univerzitet (1992.) i Katolički univerzitet (1992.).

## Privreda i transport

Managua je grad prehrambene, drvne, metalurške i tekstilne industrije pored tog ima i veliku refineriju nafte.
U poljoprivrednoj okolici uzgaja se kava, kukuruz i pamuk.

Kako se nalazi na trasi Panameričkog autoputa povezan je sa gradovima Centralne i Sjeverne Amerike.
Željeznicom i autoputevima povezan je sa pacifičkom lukom Corinto
i gradovima León i Granada.
Managua ima i Internacionalni aerodrom (IATA: **MGA**, CAO: **MNMG**).

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de Managua* (službene stranice) (`es`)
* *Municipio de Managua* (`es`)
# St. John's (Antigva i Barbuda)

*Za ostale upotrebe, pogledajte St. John's (razvrstavanje).*
St. John's
**St. John's** je glavni grad države Antigva i Barbuda. Ima 24.226 stanovnika.

## Znamenitosti

* Katedrala sv. Ivana iz 1845. Potresi su je prije toga dvapu rušili 1643. i 1745.
* Muzej Antigve i Barbude u zgradi bivšeg kolonijalnog suda iz 1747. Najstarija je zgrada u gradu.
# Bridgetown

| Bridgetown
 |
| --- |
| BridgetownBridgetown |
|  |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Grad** | 96,578
 |
|  |
| Karta
 |
|  |

Bridgetown, Barbados
**Bridgetown** je najveći i glavni grad države Barbados. S prijašnjim nazivom *Town of Saint Michael* šire područje Bridgetowna je locirano u okviru Parohije Saint Michael, Barbados. Bridgetown se ponekad lokalno naziva "The City" (grad), ili jednostavnije "Town" (varoš). U širem području prema podacima iz 2006. ima 96.578 stanovnika.

## Historija

U vrijeme dolaska britanaca je ostrvo bilo nenaseljeno. Smatra se da su na ostrvu živjeli pripadnici naroda Arawak, s obzirom na arheološke ostatke primitivnog mosta preko močvare u središtu grada.

### Klima

Klima Bridgetowna je tropska, sa relativno konstantnim temperaturama

zgrada Parlamenta
### Susjedstva Bridgetowna

* Belleville
* Cat's Castle
* Cheapside
* Fontabelle
* Garden Land
* New Orleans
* Pinelands
* Strathclyde
* Weymouth
* Whitepark

### Poznate građevine

* National Heroes Square (Trg heroja)
* Independence Square and The Independence Arch (Trg nezavisnosti i Luk nezavisnosti)
* The Montefiore fontana
* Parlament Barbados-a
* Katedrala "Saint Michaels and All Angels"
* Crkva "St. Mary's Anglican Church"
* Rimokatolička katedrala St. Patrick's
* Bridgetown sinagoga
* The Pelican Village i Craft Centre
* "Queen's Park"
* statua Lord Nelson-a
* muzej Barbados-a
* plaža Carlisle Bay
* pijaca Cheapside

### Atrakcija

* Pierhead Development Complex

### Luka

Luka u Bridgetown-u Port (ili "Luka duboke vode") je glavna luka za turističke i kargo brodove, na Barbadosu.

## Ekonomija

Barbados izvozi šećer, rum, i melasu. Razvija se turizam.

Glavne banke su:

* Barclays Bank
* Bank of Nova Scotia
* Barbados National Bank,
* Canadian Imperial Bank of Commerce (CIBC)
* RBTT Bank
* Royal Bank of Canada (RBC)

## Razvoj

* U 2004. je Bridgetown proslavio 375 godina od osnivanja.

### Prijateljski gradovi

Bridgetown je prijateljski grad sa sljedećim gradovima:

* Bridgetown, Nova Scotia, Kanada
* Borough of Hackney, London, Engleska, UK
* Wilmington, North Carolina, USA, USA

## Reference

## Vanjske veze

* Historical info of Bridgetown Arhivirano 2003-09-09 na Wayback Machine-u - pošta Barbadosa
* Luka Deep Water
* terminal za krstarenje Bridgetown Arhivirano 2008-07-08 na Wayback Machine-u
* Mapa Bridgetowna
* Detaljna mapa Bridgetowna Arhivirano 2014-08-14 na Wayback Machine-u
* The Importance of Bridgetown in the New world - UNESCO-va stranica Svjetskog naslijeđa
# Roseau

*Za ostale upotrebe, pogledajte Roseau (razvrstavanje).*

| Roseau |
| --- |
| Panorama Roseaua sa kruzera |
| Nadimak: Town |
|  |
| Opći podaci |
| Zemlja | Dominika |
| Parohija | Saint George |
| Uprava |
| Tip | Lokalna uprava -Gradsko vijeće Roseaua usp. 1890-ih |
| Njegova uvaženost gradonačelnik | Cecil Joseph |
| MP - Roseau Central | Hon. Norris Prevost |
| Stanovništvo (2001) |
|  • Ukupno | 14,847 |

**Roseau** je luka i glavni grad Dominike, smješten u na ušću istoimene rijeke na jugozapadnoj obali otoka, otočje Windward. Grad je 1979. gotovo potpuno razorio uragan David, ali je nanovo izgrađen. U njemu se danas nalaze glavna luka, lokalni aerodrom, Government House, Victoria Memorial Museum , anglikanska crkva Sv. Georgea, New Market, i nekoliko luksuznih hotela.

U prošlosti na staroj tržnici prodavali su se i kupovali robovi. Na Old Market Plazi (pješačka zona) nalaze se atraktivne trgovine, a na New Marketu može da se nabavi tropsko voće, povrće i cvijeće. U botaničkom vrtu uz razno tropsko bilje i drveće nalazi se i maleni avijarij sa rijetkim vrstama dominikanskih papiga. Iznad grada dominira vrh Morne Bruce, do kojega se stiže zbog veličanstvenog pogleda na Roseau. Nedaleko grada su i slapovi Trafalgar Falls, vrijedni kraćeg pješačenja. Grad ima 20,000 stanovnika, uže gradsko područje 8,300. Proizvodnja esencijalnih ulja; začini.

## Vanjske veze

* Foto galerija
# St. George's (Grenada)

| St. George's
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Grenada
 |
| **Župa** | Saint George
 |
| **Osnivanje** | 1650.
 |
| **Osnivač** | Francuzi
 |
|  |
| **Najveća visina** | 0 m
 |
| **Najmanja visina** | 115 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (1999.)
 |
|  - **Grad** | 7.500
 |
|  - **Područje utjecaja** | 33.000
 |
|  |
| **Vremenska zona** | Eastern Caribbean Time (UTC-4)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | ne primjenjuje se (UTC-4)
 |
| **Poštanski broj** | ne primjenjuje se
 |
| **Pozivni broj** | +1 473
 |
| **Svetac zaštitnik** | Sveti Juraj
 |
| Karta
 |
| Položaj St. George'sa u Grenadi Položaj St. George'sa u Grenadi |

**St. George's** je glavni grad države Grenade. Ima 7.500 stanovnika (stanje 1999.)

St. George's su 1650. osnovali Francuzi. Nakon što je u 18. stoljeću pao u ruke Britanaca, sredinom 1880-ih postaje prijestolnicom Britanskih Privjetrinskih otoka.

Grad je 2004. teško oštetio uragan *Ivan*, ali je, uz međunarodnu pomoć SAD-a, Kanade i Europske unije, brzo obnovljen.

Godine 2007. u gradu se održavalo Svjetsko prvenstvo u kriketu.

## Reference

## Vanjske veze

* Turistička zajednica Grenade Arhivirano 2010-03-16 na Wayback Machine-u (`en`)
# Port-au-Prince

Port o Prens
**Port o Prens** (francuski: *Port-au-Prince*, kreolski: Pòtoprens, španski: *Puerto Príncipe*, Prinčevska luka) je glavni grad države Haiti. Grad se nalazi u zalivu Gonaiv. Broj stanovnika se procenjuje na više od 2 miliona.

## Historija

Port o Prens su 1749. osnovali francuski plantažeri šećerne trske. Godine 1770. ovaj grad je postao prestonica francuske kolonije Haiti, umesto grada Kap Haitjen. Od sticanja nezavisnosti 1804, Port o Prens je glavni grad nezavisnog Haitija.

## Privreda

U Port o Prensu se proizvodi hrana, tekstil, cement i obuća.
# Kingston

| Kingston |
| --- |
| '*Centar i luka Kingston'a*. |
| Moto: **A City Which Hath Foundations** |
|  Položaj Kingstona u Jamajc |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Opći podaci |
| Država |  Jamajka |
| Grofovija | Surrey |
| Parohija | Kingston St. Andrew |
| Historija |
| osnovan | 1693. |
| Uprava |
| Gradonačelnik | Desmond McKenzie |
| Geografija |
|  • Ukupna površina | 480 km2 (190 sq mi) |
|  • Nadmorska visina | 9 |
| Stanovništvo (2001) |
|  • Ukupno | 651.880 |
|  • Gustoća | 1439/km2 (3727/sq mi) |
|  • Parohija Kingston | 96.052 |
|  • Parohija St. Andrew | 555.828 |
| Ostale informacije |
| Vremenska zona | EST (UTC-5) |

**Kingston** je glavni grad države Jamajke.

Leži na jugoistočnoj obali otoka. Osnovan je 1692. godine, a glavnim gradom postao je 1872.

Postoji tvornica cementa, prehrambena industrija; izvoz šećera, banana, kakaa, kave, boksita, aluminija itd. Jak je turizam, a postoji i međunarodna zračna luka. Nekoliko puta teško stradao od potresa i požara.

U 2004. godini Kingston je imao 660.000 stanovnika.
# Basseterre

| Basseterre
 |
| --- |
| BasseterreBasseterre |
|  |
| **Stanovništvo** (2005.)
 |
|  - **Grad** | 15,500
 |
|  - **Gustoća** | 2,541/km2
 |
|  |
| Karta
 |
|  |

**Basseterre** je glavni grad države Sveti Kristofor i Nevis. Nalazi se na Svetom Kristoforu. Ima 15,500 stanovnika.

Jedan je od centara Zavjetrinskih otoka. Proizvodnja šećera bila je glavna sve do ukinuća 2005. godine.

Grad su osnovali Francuzi godine 1627.
# Kingstown

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kingstown (razvrstavanje).*
Kingstaun
**Kingstaun** (engleski: *Kingstown*) je glavni grad ostrvske države Sveti Vinsent i Grenadini. Prema popisu iz 1999. ima 15.900 stanovnika. Središte je ostrvske poljoprivrede i turizma.
# Castries

| Castries
 |
| --- |
| CastriesCastries |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Zastava** |

 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 79 km2
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2001.)
 |
|  - **Grad** | 61,341
 |
|  - **Gustoća** | 776.5/km2
 |
|  |
| Karta
 |
| Pozicija grada Castries na otoku Sveta Lucija Pozicija grada Castries na otoku Sveta Lucija |

**Castries** je glavni grad države Svete Lucije. Ima 11.400 stanovnika.

U blizini je zračna luka "George Charles".

Grad su 1650. osnovali Francuzi.
# Port of Spain

| Port of Spain
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Trinidad i Tobago
 |
| **Otok** | Trinidad
 |
| **Osnivanje** | 1560.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Guverner** | Louis Lee Sing
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 13 km²
 |
| **Visina** | 43 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2000.)
 |
|  - **Grad** | 49.031
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC (UTC-4)
 |
| Karta
 |
| Port of Spainclass=notpageimage| Pozicija Port of Spaina na karti Trinidada i Tobaga
 |

**Port of Spain** (često se piše i **Port-of-Spain**) je glavni grad otočke države Trinidad i Tobago i glavna morska luka od 49.031 stanovnika.

## Geografija i klima

Port of Spain leži na zapadnoj obali otoka Trinidad ispod sjevernog poluotoka u zaljevu Paria, koji razdvaja otok od sjeveroistočne obale Venezuele.

## Historija

Grad su pod imenom *Puerto de los Hispanioles* osnovali španjolski kolonisti, a 1560. tu se smjestio španjolski garnizon. Kada je 1757. tadašnji glavni grad San José de Oruña (današnji Saint Joseph), udaljen 11 km u unutrašnjosti otoka, propao od zapuštenosti, guverner Don Pedro de la Moneda premjestio je svoju rezidenciju u Port of Spain koji je od tada postao de facto prijestolnica Trinidada. Britanci su pod vodsvom generala Ralpha Abercrombya zauzeli Trinidad 1797. godine. Između 1958. i 1962. Port of Spain bio je privremeni glavni grad kratkotrajne Zapadno Indijske Federacije.

## Znamenitosti

Nacionalni muzej i umjetnička galerija
Centar grada uz more je prošaran geometrijskim uzorcima parkova i trgovima, a na brdima iza centra su stambena predgrađa. U središtu grada je poslovna zona s katedralom Svetog Trojstva, podignutom u gotičkom stilu i velikim Kraljičinim parkom Savannah. Iz tog dijela grada račvaju se glavne ulice, a tu se nalazi i par najljepših građevina u gradu, uključujući predsjedničku palaču te Whitehall u kojoj se nalazi ured premjera i nadbiskupska palača.

Jedan od kampusa Univerziteta Zapadnih Indija nalazi se u naselju St. Augustine, oko 16 km istočno od grada. Grad ima i tri srednje škole: Queen’s Royal College, Fatima College i St. Mary’s College.

## Privreda i transport

Port of Spain' ne ovisi o turizmu poput drugih karipskih gradova jer ima dobro razvijenu industriju, proizvodnju ruma, piva, margarina, ulja, cigareta, plastike i građevinskog materijala. Tu su i pilane, predionice tekstila i tvornice voćnih konzervi (limun]]a i naranči). Port of Spain je poznat po proizvodnji gorkog likera Angostura koji se sve do 1875. proizvodio u Ciudad Bolívaru (Venecuela).

Port of Spain je povezan dobrim cestama s ostalim dijelovima Trinidada. Luka ima dobru poziciju na svjetskim plovnim putevima i centar je trgovine unutar Malih Antila. Kod mjesta Piarco, oko 25 km istočno od grada, nalazi se aerodrom Piarco (IATA kod: POS, ICAO kod: TTPP), najveći aerodrom Malih Antila.

## Reference

## Vanjske veze

* *Port of Spain* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
# Nuuk

| Nuuk |
| --- |
| Središte Nuuka |
|  **Grb** |
| Nadimak: Godthåb |
| Položaj u Grenlandu |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Opći podaci |
| Provincija | Grenland |
| Općina | Sermersooq |
| Historija |
| prvi put naseljen | 2000. pne. |
| inkorporiran | 1728 |
| Uprava |
| Gradonačelnik | Asii Chemnitz Narup (Inuit Ataqatigiit) |
| Geografija |
|  • Grad | 105,000 km2 (41,000 sq mi) |
| Stanovništvo (januar 2009.) |
|  • Grad | 17,834 |
|  • Metro | 18,039 (uključujući selo Qiisumooq/Ingestad) |
| Ostale informacije |
| Vremenska zona | UTC−3 (UTC-3) |
| Web |  |

**Nuuk** (na grenlandskom: "Polutotok", danski: Godthåb ili "Dobra nada") je glavni i najveći grad danskog teritorija Grenlanda kao i općine Sermersooq. Ima 17.834 stanovnika (po podacima iz januara 2009. godine), a od kojih je 14.862 rođeno na Grenlandu. To ga čini jednim od najmanjih glavnih gradova po broju stanovnika.

Nuuk iz zraka
Grad je osnovao norveški misionar Hans Egede 1728. godine, za vrijeme kad je Grenland bio norveška kolonija pod unijom Danska-Norveška, ali kolonija nije imala pravi kontakt s Norveškom skoro dva stoljeća. Prvi naziv grada bio je Godthab. Mjesto se nalazi 240 km od artičkog kruga. Grad je poznatiji pod danskim nazivom Godthab, ali kada je Grenland dobio lokalnu autonomiju, službeni naziv za grad promijenjen je u Nuuk. Mjesto je središte općine Nuuk, koja ima površinu od oko 100 000 km kvadratnih.

## Gradovi pobratimi

* Cuxhaven, Njemačka
* Aalborg (od 2002), Danska
* Vantaa (od 1965), Finska
* Changchun, Kina
* Tiverton, SAD
* Lyngby-Taarbæk, Danska
* Huddinge, Švedska
* Zevenaar, Nizozemska

## Sport

* Godthåbhallen, rukometni stadion.
* Nuukski stadion, fudbalski stadion.

## Fotografije

* Zračna panorama Nuuka
* Sermitsiaq
* Kip Hansa Egedea
* Rukometni stadion Nuuka Godthåbhallen

## Povezano

* Kalaallit Nunaata Radioa

## Reference

## Vanjske veze

* Nuuk službena stranica Arhivirano 2005-08-28 na Wayback Machine-u
# Fort-de-France

| Fort-de-France Fort-de-France |
| --- |
| Gradska lukaGradska luka |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Departman** |  Martinik
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Serge Letchimy
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 44.21 km²
 |
| **Visina** | 0 - 1070
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2012.)
 |
|  - **Urbano područje** | 88 440
 |
|  - **Područje utjecaja** | 130 822
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 2 000 stanovnika/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC-4 (UTC-4)
 |

**Fort-de-France** je glavni grad francuskog prekomorskog departmana Martinika u Malim Antilima. Nalazi se na zapadnoj obali otoka, na ulazu u veliki zaljev gdje se u njega ulijeva rijeka Madam. Grad leži na uskom pojasu zemlje između brda i mora. Razvio se oko tvrđave *Saint-Louis* koja je izgrađena 1638. godine. Isprva se zvao *Fort-Royal*. Iako je bio upravno središte otoka, bio je u sjenci starijeg grada Saint-Pierrea. Ime *Fort-de-France* grad je dobio u 19. stoljeću. Prije 1918., kada je dobio na trgovačkom značaju, Fort-de-France je bio okružen močvarama i patio je zbog žute groznice i nedostatka pitke vode. Po podacima iz 2009. šire područje grada broji 130 822 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica Arhivirano 2021-04-06 na Wayback Machine-u
* Turistički podaci Arhivirano 2011-02-26 na Wayback Machine-u
# Marigot

*Za ostale upotrebe, pogledajte Marigot (razvrstavanje).*

| Marigo Marigot
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Francuska
 |
| Region
 | Sveti Martin
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 6 000
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-4
 |
| Nadmorska visina
 | 0 m
 |
| Površina
 | 21,63 km²
 |
| **Lua greška in Modul:Location\_map at line 522: Unable to find the specified location map definition: "Module:Location map/data/Saint-Martin collectivity" does not exist.** |

**Marigot** je glavni i najveći grad francuske strane karipskog ostrva Saint Martin. Po podacima iz 2006. imao je 5.700 stanovnika.

Prvobitno ribarsko selo uz močvaru po kojoj je i dobio ime, Marigot je postao glavni grad tokom vladavine Kralja Luja (Louis) XVI, koji je sagradio tvrđavu St. Louis, na brdu blizu zaliva Marigot. Danas, taj objekat je najvažniji u Marigotu.

Marigot je tipični karipski grad, sa "gingerbread" kućama (medenjak začinjen đumbirom) i usputnim bistroima.

Tržišni dani su svaka srijeda i subota ujutro, kada je moguće kupiti sve, od kokosa, avokadoa, slatkog krompira i mnoštva drugog tropskog voća i povrća, pa do svih vrsta začina i svježe ribe, batik ogrtača, lokalnih umjetnina, zanatskih proizvoda i slika.

Geografske koordinate gradića su: 18°04′23″S (sjever) 63°04′56″Z (zapad)﻿ / ﻿18.0731°S 63.0822°S﻿ / 18.0731; -63.0822

## Vanjske veze

*  Arhivirano 2021-04-13 na Wayback Machine-u
# Saint-Pierre (Saint-Pierre i Miquelon)

| Saint-Pierre
 |
| --- |
| Panorama iz avionaPanorama iz aviona |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Francuska
 |
| **Francuske prekomorske zajednice** | Saint-Pierre i Miquelon
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Yannick Cambray
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 26 km²
 |
| **Visina** | 15 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 5,340
 |
|  - **Gustoća** | 205.4 stan./ km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC-3 (UTC-2)
 |
| **Poštanski broj** | 97500
 |
| Karta
 |
| Pozicija Saint-Pierra u arhipelagu Pozicija Saint-Pierra u arhipelagu |
| Saint-Pierreclass=notpageimage| Saint-Pierre na karti Kanade |

**Saint-Pierre** je grad i općina od 5,340 stanovnika.

## Geografija

Saint-Pierre je lučki grad na istočnoj obali otoka Saint-Pierre i glavni grad Francuske prekomorske zajednice Saint-Pierre i Miquelon, koja se nalazi uz obalu kanadskog Otoka Newfoundland.

Ribarska luka
## Historija

Nastao je kao naselje evropskih ribara u 17. vijeku. U grad je izrastao tokom 19. vijeka, kao logistički centar lokalne ribarske flote.

Šverc alkoholom za vrijeme Američke prohibicije (1920.-33.) donio je gradu kratkotrajni prosperitet.

Danas je ponovno luka velike ribarske flote.

Saint-Pierre iako mali, ima i aerodrom (ICAO: **LFVP** , IATA: **FSP'**), koji se nalazi južno od centra grada na poluotoku. Aerodrom ima redovne linije za Britanska vojska, kako bi mogao prihvatiti veće avione kao što je Lockheed C-130 Hercules.

Aerodrom ima redovne linije za Halifax, Montréal, Pariz i St.John's

## Pobratimski gradovi

* Port-en-Bessin-Huppain, Francuska od 1976

## Izvori

## Vanjske veze

* *Ville de Saint-Pierre* (službene stranice) (`fr`)
# Oranjestad, Aruba

Istorijski centar Oranjestada
Tipična holandska arhitektura
**Oranjestad** (hol. *Oranjestad*, narandžasti grad) je glavni grad holandskog karipskog ostrva Aruba, koji njegovi stanovnici skraćeno nazivaju **Plaja**. Naziv je dobio prema holandskoj kraljevskoj porodici. Nalazi se u zavetrini na jugozapadnoj strani ostrva.

## Stanovništvo

Sa 30.000 stanovnika (2008) to je i najveći grad ostrva. Stanovnici govore holandski jezik i papijamento, koji je mešavina više jezika, između ostalih i dijalekta starosedelaca ostrva.

## Historija

Godine 1796. holanđani su osnovali tvrđavu Fort Zoutman (*Fort Zoutman*). Oko nje je ubrzo počelo da se gradi naselje koje je postalo glavni grad Arube. Od 1986. Oranjestad ima još veći značaj, jer je tada Aruba proglašena jednim od 3 ravnopravna člana Kraljevine Holandije (pored evropske Holandije i Holandskih Antila).

## Znamenitosti

Grad je interesantan za turiste zbog mešavine holandske i karipske arhitekture iz kolonijalnog doba. Takođe, posetioci mogu da vide mnoge muzeje, gde se izdvaja arheološki. Park koji se nalazi u centralnom delu grada karakterišu tropske biljke, a dobio je naziv prema holandskoj kraljici Vilhelmini (1890-1948). Odlikuju ga i vrlo posećene plaže sa belim peskom.

## Trgovina

Roba koja stiže brodovima je oslobođena poreza, a na pijacama se mogu naći i plodovi mora, kao i predmeti izrađeni u narodnoj radinosti. Ovo dodatno utiče i na razvoj turizma.

## Literatura

* Politikin zabavnik broj 2957, datum: 10.10.2008. „Ja volim PTT“, strana 63. Izdaje i štampa: Politika AD. Beograd.
# Willemstad

*Za ostale upotrebe, pogledajte Willemstad (razvrstavanje).*
**Vilemstad** (hol. *Willemstad*) je glavni grad ostrva Kurasao i teritorije Holandski Antili. Godine 2003, Vilemstad je imao 60.100 stanovnika.

Grad se nalazi na jugozapadnoj obali ostrva u prirodnoj luci. Dva naspramna dela grada, Otrabanda i Punda, od 1886. spaja Most kraljice Eme.

Vilemstad su 1634. osnovali Holanđani. Prvo je naseljavana oblast *De Punt* (danas: Punda), gde je 1635. sagrađena tvrđava Amsterdam. Četvrt Otrabanda je osnovana 1707.

Od 1920-ih, u gradu se nalazi jedna od najvećih rafinerija nafte na svetu. U njoj se prerađuje nafta iz Venecuele.

Istorijsko područje Willemstad, Unutarnji grad i luka, Curaçao| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Nizozemska |
| Registriran | 1997. |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | ii, iv, v |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

## Svjetska baština

Holanđani su 1634. god. osnovali trgovačko naselje u lijepoj prirodnoj luci na karipskom ostrvu Curaçao 1634. godine. Grad se kontinuirano razvijao tokom narednih stoljeća. Moderni grad se sastoji od nekoliko različitih istorijskih četvrti čija arhitektura odražava ne samo evropske koncepte urbanog planiranja već i stilove iz Holandije i španskih i portugalskih kolonijalnih gradova sa kojima je Willemstad trgovao.

Istorijsko područje Willemstad, Unutarnji grad i luka, Curaçao uvršteni su 1997. na listu UNESCO-ove svjetske baštine.

## Izvori