Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Srećna nova '49

| Среќна Нова ’49 |
| --- |
| scena iz filma |
| Žanr | Posleratna drama |
| Režija | Stole Popov |
| Producent | Panče Mižimakov |
| Scenario | Gordan Mihić |
| Uloge | Svetozar Cvetković Meto Jovanovski Vladislava Milosavljević |
| Muzika | Ljupčo Konstantinov |
| Fotografija | Mišo Samoilovski |
| Montaža | Vangel Čemčev |
| Studio | Vardar film Skoplje Gradska kina Skoplje Union film Beograd |
| Premijera | 27. juna 1986 (1986-06-27) |
| Trajanje | 128 minuta |
| Zemlja | SFRJ  |
| Jezik | makedonski |

Srećna nova ’49. je jugoslovenski igrani film snimljen na makedonskom jeziku 1986. godine u režiji Stoleta Popova. Radnja je smeštena u NR Makedoniju neposredno nakon rezolucije Informbiroa 1948. godine, te prikazuje kako se razlaz Tita sa Staljinom odrazio na članove jedne porodice, odnosno kako je prouzročio atmosferu straha, paranoja i masovnih hapšenja. *Srećna Nova '49.* je predstavljala jedan od nekoliko filmova tadašnje jugoslovenske kinematografije koji su se počeli baviti tamnim stranama u istoriji komunističke države i tematski je bila slična međunarodno uspešnom filmu *Otac na službenom putu*. Prikazana je na Pulskom festivalu i osvojila Zlatnu arenu, te je postala službeni jugoslovenski kandidat za Oskar za najbolji film na stranom jeziku, ali nije ušla u užu nominaciju.

## Kratak sadržaj

Priča o dva brata različitih opredeljenja i sudbina. Drama se odvija u atmosferi napetosti i straha, za vreme sukoba KPJ sa staljinizmom, u vreme informbiroa. Stariji brat, povratnik iz Rusije, biva nepravedno optužen i uhapšen. Mlađeg brata ne zanima politika, ali privlači bratovljeva žena i mafijaško podzemlje kojim uveliko šušte američki dolari. Na kraju se ispostavlja da mlada žena pripada sovjetskoj špijunskoj agenturi. Pritisnuta grižom savesti što vara lažno optuženog i uhapšenog muža sa njegovim bratom, na pragu nove godine ona bira smrt... Mlađi brat beži preko granice.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Svetozar Cvetković | Kosta
 |
| Meto Jovanovski | Dragoslav
 |
| Vladislava Milosavljević | Vera
 |
| Ace Đorčev | Stojan
 |
| Dušan Kostovski | Dile
 |
| Goce Todorovski | Todor
 |
| Ivan Bekjarev | inspektor
 |
| Ratko Tankosić | švercer
 |
| Mihailo Jevtić |  |
| Jovica Mihajlovski |  |
| Kirčo Božinovski |  |
| Mustafa Jašar |  |

## Nagrade

Film je 1986. godine dobio nagradu za najbolji scenario na Festivalu filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji.

## Vanjske veze

* *Srećna nova ‘49.* na sajtu IMDb
* Srećna nova ‘49. - filmska banka
# Sabirni centar

| Sabirni centar |
| --- |
|  |
| Žanr | drama komedija |
| Režija | Goran Marković |
| Producent | Aleksandar Stojanović |
| Scenario | Goran Marković po knjizi Dušana Kovačevića |
| Uloge | Rade Marković Bogdan Diklić Anica Dobra Dragan Nikolić |
| Muzika | Zoran Simjanović |
| Fotografija | Tomislav Pinter |
| Montaža | Snežana Ivanović |
| Studio | Art film 80 CFS Avala Film Centar film Beograd Maestro Film Zagreb Tera film Novi Sad TV Beograd |
| Premijera | 19. jula 1989 (1989-07-19) |
| Trajanje | 98 minuta |
| Zemlja |  SFRJ |
| Jezik | srpskohrvatski |

Sabirni centar je jugoslovenski igrani film snimljen 1989. godine u režiji Gorana Markovića, koji je adaptirao scenario zajedno sa Dušanom Kovačevićem po njegovoj istoimenoj knjizi. Po žanru predstavlja mešavinu drame, crne komedije i fantastike, a radnja prikazuje kako prilikom arheološkog iskopavanja u provincijskom mestu dolazi do stvaranja prolaza između sveta živih i sveta mrtvih. Film je dobio izvrsne kritike, a na filmskom festivalu u Puli je nagrađen Zlatnom arenom za najbolji film.

## Radnja

Stari arheolog pronalazi rimsku nadgrobnu ploču za kojom je tragao čitavog života. Ona pokriva prolaz s „ovog“ na „onaj“ svet. Pri pokušaju da je pomakne profesor doživljava srčani udar i ubrzo umre. Ali, mrtav samo za okolinu, on se u stvari nalazi u nekoj vrsti stanja „između života i smrti“. Kako je i živ i mrtav u isto vreme, uspostavlja vezu između živih i mrtvih, pa mrtvi, vođeni željom da vide svoje rođake, kreću prolazom koji je profesor otkrio ispod rimske nadgrobne ploče, u susret svojim voljenim na „ovom“ svetu. Ali, svet živih nije onakav kakvim su ga zamišljali.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Rade Marković | Profesor Miša Pavlović
 |
| Bogdan Diklić | Učitelj Petar
 |
| Dragan Nikolić | Janko
 |
| Olivera Marković | Angelina
 |
| Danilo Bata Stojković | Simeun
 |
| Aleksandar Berček | Ivan
 |
| Radmila Živković | Lepa
 |
| Mirjana Karanović | Jelena Katić
 |
| Dušan Kostovski | Marko
 |
| Anica Dobra | Milica Pavlović
 |
| Branko Pleša | Doktor Katić
 |
| Goran Daničić | Stevan Savski Keser
 |
| Kole Angelovski | Mačak
 |
| Tanasije Uzunović | Duda
 |
| Vladimir Marinković | Srećko Ruzmarin
 |
| Taško Načić | Ilija Rajković
 |
| Milo Miranović | Šef obezbeđenja
 |
| Nađa Sekulić | Mlada
 |
| Zoran Ćosić | Mladoženja
 |
| Mihajlo Bata Paskaljević | Inkvizitor
 |
| Aleksandra Pleskonjić | Žena na lomači
 |
| Džemail Makšut | Čovek u čamcu
 |
| Ljubo Škiljević | Bolničar 1
 |
| Branko Stefanović | Bolničar 2
 |
| Fadil Karup | Grmalj
 |
| Miodrag Jakovljević | Čovek koga kljuca vrana
 |
| Marijan Zizanović | Čovek sa orlom
 |
| Srđan Popović | Čovek sa krstom
 |
| Neđo Osman | Bata Konj
 |
| Predrag Vukić | Rajkovićev sin
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Sabirni centar* na sajtu IMDb
# Priča iz Hrvatske

| Priča iz Hrvatske |
| --- |
| Režija | Krsto Papić |
| Scenario | Mate Matišić Krsto Papić |
| Uloge | Ivo Gregurević Mustafa Nadarević Dragan Despot Zoja Odak Vedrana Međimorec Robet Belinić Ana Mamić Kristijan Ugrina Maja Ružić Martin Sagner Nada Abrus Slobodan Milovanović |
| Muzika | Urban Koder |
| Fotografija | Vjekoslav Vrdoljak |
| Montaža | Robert Lisjak |
| Studio | Urania film Zagreb HRT |
| Premijera | 1991 (1991) |
| Trajanje | 100 min. |
| Zemlja |  Hrvatska |
| Jezik | hrvatski |

Priča iz Hrvatske je hrvatski igrani film snimljen 1991. godine u režiji Krste Papića. Predstavljao je jedan od prvih filmova snimljenih nakon izbora na kojima je srušen dotadašnji komunistički režim u SR Hrvatskoj, te jedan od prvih gdje se nedavna povijest Hrvatske prikazivala iz perspektive dotada proskribiranog hrvatskog nacionalizma. Produkcija je bila u sjeni dramatičnih događaja vezanih uz raspad Jugoslavije i Domovinski rat, te je film imao i snažan propagandni naboj. Predstavljao je prvog hrvatskog službenog kandidata za Oscar za najbolji film na stranom jeziku, a 1992. godine je na Pulskom festivalu, prvom održanom u samostalnoj Hrvatskoj, nagrađen Zlatnom arenom za najbolji film.

## Radnja

Nakon sloma hrvatskog proljeća 1971. student Ilija Barić mora napustiti zemlju zbog političkog uvjerenja. Njegov otac Luka gubi posao i mora na rad u Njemačku.

1980. umire Josip Broz Tito i doba je novih gibanja, ali i represija. Na vlastitoj koži to osjeća i dvanaestogodišnji Ilijin brat Ivan Barić, koji s dvanaest godina svira u rock bandu i zaljubljen je u kolegicu iz razreda Marinu. Marinin otac drukčijih je političkih uvjerenja i ova se dva roditeljska svijeta međusobno ne podnose.

Dolaze devedesete, propada komunizam, dolazi demokracija, a sukobi između roditelja rasplamsavaju se i prenose na djecu...

## Glumci

* Ivo Gregurević kao Luka
* Mustafa Nadarević kao Andrija
* Dragan Despot kao Ilija
* Zoja Odak kao Lukina Žena
* Robert Belinić kao mladi Ivan
* Ana Mamić kao mlada Marina
* Kristijan Ugrina kao odrasli Ivan
* Maja Ružić kao odrasla Marina
* Martin Sagner kao Komšija
* Nada Abrus kao Gertruda Šmidt
* Nada Gaćešić
* Slobodan Milovanović
* Edo Peročević
* Vicko Ruić kao Pop

## Reference

## Vanjske veze

* *Priča iz Hrvatske* na sajtu IMDb
# Kontesa Dora

| Kontesa Dora |
| --- |
|  |
| Scenario | Zvonimir Berković |
| Uloge | Alma Prica Rade Šerbedžija Zdravka Krstulović Ksenija Pajić Božidar Boban Tonko Lonza Ivo Gregurević Mustafa Nadarević Zvonko Strmac Irina Alferova Relja Bašić |
| Muzika | Dora Pejačević Igor Kuljerić |
| Fotografija | Goran Trbuljak |
| Montaža | Maja Rodica |
| Studio | HRT Croatia film |
| Premijera | 1993 (1993) |
| Trajanje | 117 min. |
| Zemlja |  Hrvatska |
| Jezik | hrvatski |

Kontesa Dora je hrvatski biografski film snimljen u režiji Zvonimira Berkovića i premijerno prikazan 1993. godine. Naslovna protagonistica, čiji lik tumači Alma Prica, je Dora Pečajević, znamenita hrvatska glazbenica s prijelaza iz 19. u 20. stoljeće. Radnja prikazuje njen odnos sa Karlom Armanom (čiji lik tumači Rade Šerbedžija), kabaretskim zabavljačem i ranim kino-entuzijastom koji preko njene obitelji, uglednog plemićkog roda Pejačevića, i prijatelja pokušava doprijeti do otjmenog društva tadašnje Hrvatske. Film se originalno počeo snimati 1990. godine, ali je njegov dovršetak odgodio raspad SFRJ i Domovinski rat. Osim cjelovečernje verzije je napravljena i televizijska miniserija od 6 epizoda.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Alma Prica | Dora
 |
| Rade Šerbedžija | Karlo Armano
 |
| Irina Alfjorova | Sidonija Naderni
 |
| Relja Bašić | Kršnjavi
 |
| Božidar Boban | Hugo
 |
| Helena Buljan | Didi
 |
| Eliza Grner | gazdarica
 |
| Ivo Gregurević |  |

## Reference

## Vanjske veze

* *Kontesa Dora* na sajtu IMDb
* *Kontesa Dora* Arhivirano 2012-03-02 na Wayback Machine-u na Film.hr
# Kako je počeo rat na mom otoku

| Kako je počeo rat na mom otoku |
| --- |
| Žanr | komedija ratni |
| Režija | Vinko Brešan |
| Scenario | Ivo Brešan Vinko Brešan |
| Premijera | 1996. |
| Jezik | hrvatski |
| Trajanje | 97 minuta |
| Država | Hrvatska  |
| *Kako je počeo rat na mom otoku* na Internet Movie Database |

**Kako je počeo rat na mom otoku** je hrvatski film iz 1996. godine. Film je nagrađen Zlatnom arenom.

## Kratak sadržaj

Iako je bio jedan od prvih filmova koji su zauzeli humoristički stav prema nasilnom raspadu Jugoslavije, ovaj film je djelimično zasnovan na stvarnim događajima koji su se odvijali u septembru 1991. Nekoliko mjeseci pošto se Hrvatska odvojila od Jugoslavije, Federalne vojne ustanove su još uvijek prisutne, a prethodno regrutovani hrvatski vojnici su s njima. Jedna takva ustanova je garnizon na malom Dalmatinskom ostrvu, kojim komanduje major Aleksa Milosavljević. Opkoljen lokalnom milicijom, major Aleksa prijeti da raznese sklonište municije sa pola ostrva u slučaju bilo kakve neprijateljske aktivnosti. Tokom pat pozicije, istoričar umjetnosti Blaž Gajski dolazi iz Zagreba da izvuče svog sina iz kasarne.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Vlatko Dulić | Blaž Gajski
 |
| Ljubomir Kerekeš | Major Aleksa Milosavljević
 |
| Božidar Orešković | Boris Bašić
 |
| Ivica Vidović | Pesnik
 |
| Matija Prskalo | Lucija Milosavljević
 |
| Goran Navojec | Martin
 |
| Senka Bulić | Spomenka
 |
| Slobodan Milovanović | Brižni
 |
| Rene Bitorajac | Vojnik s Kosova
 |
# Mondo Bobo

| Mondo Bobo |
| --- |
| Režija | Goran Rušinović |
| Producent | Boris Matić |
| Scenario | Goran Rušinović |
| Uloge | Sven Medvešek Nataša Dorčić Svebor Kranjc Lucija Šerbedžija Mladen Tojaga Damir Urban Jagoda Kaloper Miroslav Škoro Tomislav Gotovac |
| Muzika | Hrvoje Štefotić |
| Fotografija | Ven Jemeršić |
| Montaža | Bernarda Fruk Ivana Fumić |
| Trajanje | 80 min. |
| Zemlja |  Hrvatska |
| Jezik | hrvatski |

Mondo Bobo je hrvatski crno-bijeli igrani film snimljen 1997. godine u režiji Gorana Rušinovića. Po žanru je mješavina drame i kriminalističkog filma. Protagonist, čiji lik umači Sven Medvešek, je mladić koji u samoobrani ubije dva kriminalca, da bi se nakon toga, po savjetu svoga odvjetnika, predao policiji i na kraju završio u umobolnici. Radnja prikazuje kako bježi iz umobolnice i tokom bijega izazove medijsku histeriju, da bi na kraju završio u jednoj kući gdje uzima taoce. *Mondo Bobo*, koji je predstavljao art film neuobičajen za tadašnju hrvatsku kinematografiju, je na Pulskom festivalu osvojio Zlatnu arenu.

## Reference

## Vanjske veze

* *Mondo Bobo* na sajtu IMDb
* *Mondo Bobo* na hrfilm.hr
# Kad mrtvi zapjevaju

| Kad mrtvi zapjevaju |
| --- |
| kino poster |
| Režija | Krsto Papić |
| Producent | Jadran film HRT |
| Scenario | Mate Matišić Krsto Papić |
| Uloge | Ivo Gregurević Ivica Vidović Mirjana Majurec Ksenija Pajić Boris Miholjević Matija Prskalo Dražen Kühn Žarko Savić Ivica Zadro Đuro Utješanović |
| Muzika | Zrinko Tutić |
| Fotografija | Vjekoslav Vrdoljak |
| Montaža | Robert Lisjak |
| Premijera | 1998. |
| Trajanje | 103 min. |
| Zemlja |  Hrvatska |
| Jezik | hrvatski |
| *Kad mrtvi zapjevaju* na Internet Movie Database |

Kad mrtvi zapjevaju hrvatska je tragikomedija koju je 1998. godine režirao Krsto Papić. Glavne uloge tumače Ivo Gregurević, Ivica Vidović, Mirjana Majurec i Ksenija Pajić. Festival igranog filma u Puli nagradio je film Zlatnom arenom za najbolji film, što je treći Papićev film koji je osvojio tu nagradu.

## Radnja

1991. dvojica hrvatskih emigranata nalaze se u Njemačkoj: Cinco je otišao trbuhom za kruhom kako bi našao posao, dok je Marinko pobjegao od UDBE te je još uvijek ugrožen ako se vrati natrag u Hrvatsku. Jednog dana, Cinco dobije ideju da se proglasi mrtvim kako bi se u lijesu potajno vratio u svoj rodni kraj i bezbrižno uživao u mirovini "do kraja života". Marinko putuje iza njega. Na putu dolazi do raznih problema, kao što je zamijena lijesa, a na kraju izbija i Rat u Hrvatskoj.

## Glavne uloge

* Ivo Gregurević - Cinco Kapulica
* Ivica Vidović - Marinko
* Mirjana Majurec - Maca Kapulica
* Ksenija Pajić - Stana
* Boris Miholjević - Dr. Lucić
* Matija Prskalo - Cincova kćer
* Dražen Kühn - Cincov zet
* Žarko Savić - Pukovnik
* Ivica Zadro - vozač pogrebnog vozila
* Đuro Utješanović - Udbaš

## Kritike

Arsen Oremović je filmu dao jedan od četiri 'kritičarska prsta':

"Tragikomedija *Kad mrtvi zapjevaju* prvi je film, nakon Brešanova *Kako je počeo rat na mom otoku*, koji ide u vrlo svjestan lov na publiku, jer je Krsto Papić jedan od onih klasika hrvatskoga filma i redatelja koji uopće ne zanemaruju činjenicu da se filmovi prave za (široku) publiku. Dapače, dobiva se dojam da mu je to ovoga puta najbitnije...Scenarij je konstruiran tako da se na svaki prazni hod gledalo kao na vraga - tek što jedan događaj završi otvoreni su već prostori za dva nova, zbog čega vrijeme brzo protiče. No, realizacija je povremeno kruta, posebno u prvom dijelu, jer je priča vapila za nešto rafiniranijim redateljskim stilom no što je Papićev koji je najbolji kada su mu teme grube i sirove. Stoga dosta glumaca djeluje tromo, iako je dramaturgija zahtijevala polet i razigranost, ali ne po uzoru na *Jel me neko tražio?* kako je to shvatio Ivica Zadro, vozač pogrebnih kola, u sceni u kojoj ga Cinco preplaši izlaskom iz lijesa."
## Reference

## Literatura

* Ilinčić, Dražen; Oremović, Arsen; Heidl, Janko (1999). *Kino i video vodič '99*. Zagreb: Večernji list. ISBN 9789539770202.

## Vanjske veze

* *Kad mrtvi zapjevaju* na Internet Movie Databaseu
*

Wikicitat ima citate povezane s temom: Kad mrtvi zapjevaju.
# Maršal (film)

| Maršal |
| --- |
|  |
| Režija | Vinko Brešan |
| Producent | Interfilm HRT |
| Scenario | Ivo Brešan Vinko Brešan |
| Uloge | Dražen Kühn Linda Begonja Ilija Ivezić Boris Buzančić Inge Appelt Ivo Gregurević Predrag Vušović Ksenija Pajić |
| Muzika | Mate Matišić |
| Fotografija | Živko Zalar |
| Montaža | Sandra Botica-Brešan |
| Premijera | 1999. |
| Trajanje | 97 min. |
| Zemlja |  Hrvatska |
| Jezik | hrvatski |
| *Maršal* na Internet Movie Database |

**Maršal** je hrvatska satira iz 1999. godine koju je režirao Vinko Brešan prema scenariju kojeg je napisao zajedno sa ocem Ivom. Radnja se odvija oko policajca koji odlazi na mali dalmatinski otok kako bi istražio navode o ukazanju Tita nekim mještanima, što dovodi do raznih komičnih i satiričnih situacija, pošto se ukazanje jednog simbola komunizma i socijalizma koristi od mještana radi kapitalističke eksploatacije priljeva turista. Priča se također satirički bavi religioznim fenomenom ukazanja.

*Maršal* je bio najgledaniji hrvatski film u hrvatskim kinima te godine, te drugi najgledaniji desetljeća sa preko 100.000 gledatelja (prvi je bio Brešanov *Kako je počeo rat na mom otoku*). U jednoj anketi 2008., *Maršal* se našao na raznim listama najboljih hrvatskih filmova među kritičarima: Dragan Antulov ga je stavio na peto mjesto a Nikolaj Nikitin, savjetnik Berlinalea, programski direktor festivala u Paliću ga je stavio na drugo mjesto. Po filmu je 2011. izvedena i istoimena opera Silvija Foretića.

## Sadržaj

U malom otočnom mjestu pronio se glas da se na otoku pojavio duh pokojnog maršala Tita, što izaziva razne reakcije ljudi. Stari isluženi partizani žele vjerovati da je došlo vrijeme povratka socijalizma, pa mjesto neobične pojave diktatora postaje hodočasničko odredište umirovljenih boraca, koji u gomili dolaze s kopna na otok. Agilni gradonačelnik koristi ovu pomamu da pokrene otočni turizam, pa u patvorenoj kulisi, s uvježbanim govorima, crvenim zastavama i kolektivnim ritualima, želi reanimirati Honeckera, Staljina i Maoa kako bi time maksimalno povećao profit.

## Uloge

* Dražen Kühn – Stjepan
* Linda Begonja – Slavica
* Ilija Ivezić – Marinko Cicin
* Ivo Gregurević – Luka
* Boris Buzančić – Jakov
* Ljubo Kapor – Bura
* Inge Appelt – Mare
* Predrag Vušović - Toni
* Bojan Navojec – Miuko
* Boris Svrtan – Lijan Mulderić
* Ksenija Pajić – Danica Skulić
* Đorđe (Đokica) Milaković – Bare

## Reference

## Vanjske veze

* Maršal na Internet Movie Databaseu
* Maršal Arhivirano 2011-08-06 na Wayback Machine-u Film.hr
# Bogorodica (film)

| Bogorodica (film) |
| --- |
| Režija | Neven Hitrec |
| Scenario | Hrvoje Hitrec |
| Uloge | Ljubomir Kerekeš Lucija Šerbedžija Ivo Gregurević Goran Navojec Marija Kohn Josip Genda Vanja Drach |
| Muzika | Darko Hajsek |
| Fotografija | Stanko Herceg |
| Montaža | Slaven Zečević |
| Premijera | 1999 (1999) |
| Trajanje | 85 min. |
| Zemlja |  Hrvatska |
| Jezik | hrvatski |

Bogorodica je hrvatski igrani film snimljen 1999. godine u režiji Nevena Hitreca kojem je to bio dugometražni prvijenac. Po žanru je ratna drama, a scenarij je napisao njegov otac Hrvoje Hitrec. Film se događa u jednom etnički miješanom selu u Hrvatskoj gdje se dotada skladni život između hrvatske i srpske zajednice na početku rata pretvori u masovno krvoproliće, nakon što se lokalni Srbi odluče napasti, opljačkati i zlostavljati svoje dotadašnje susjede i prijatelje. Protagonist, kojeg tumači Ljubomir Kerekeš, je lokalni hrvatski umjetnik čija će obitelj postati žrtvom pokolja. *Bogorodica* je od kritičara dobila pohvale zbog režijskog umijeća, ali je scenarij optužen za sirovu propagandu, kao i promicanje šovinističkih stavova. U Puli je film osvojio *Veliku zlatnu arenu* za najbolji film i *Zlatne arene* za glavnu žensku (Lucija Šerbedžija) i mušku ulogu (Ivo Gregurević).

## Radnja

U hrvatskom selu Lovrincima sa starom majkom (Marija Kohn) živi Kuzma Glavan (Ljubomir Kerekeš), neoženjeni stolar i samouki kipar. Kuzma se zaljubljuje u znatno mlađu seosku učiteljicu Anu Šokčević (Lucija Šerbedžija) te se njih dvoje, usprkos negodovanju Aninih roditelja zbog Kuzmine starosti i prijetnjama Aninog bivšeg dečka, lokalnog nasilnika Đuke Malnara (Goran Navojec), vjenčaju i dobiju sina Ivana. Istovremeno počinje i Domovinski rat. U blizini Lovrinaca pojavljuju se četnici, do jučer dobrosusjedski odnosi između Hrvata i Srba u Lovrincima postaju sve napetiji, a nakon ubojstva Josipa Lukača (Vanja Drach), seoskog učitelja hrvatskog jezika poznatog po izrazito domoljubnim stavovima, lovrinački Srbi napuštaju selo. Dok žene i djeca odlaze u Srbiju, muškarci se, naoružani od strane JNA i četnika, skrivaju u šumi pripremajući napad na selo i pokolj nad dojučerašnjim susjedima i prijateljima. Iako za sebe tvrdi da nije nacionalist, Rade (Ivo Gregurević), Kuzmin najbolji prijatelj i poslovođa u stolariji, također se priključuje odmetnicima potaknut žudnjom za Anom i tinjajućom ljubomorom prema Kuzmi. Nakon što su pobunjeni Srbi zauzeli selo i krenuli u pokolj nad nesrpskim civilima, upravo Rade se krvavo obračunava s Kuzminom obitelji...

## Likovi

* Ljubomir Kerekeš - Kuzma Glavan
* Lucija Šerbedžija - Ana Šokčević
* Ivo Gregurević - Rade
* Goran Navojec - Đuka Malnar
* Marija Kohn - Kuzmina majka
* Vlatko Dulić - Ćiro Šokčević
* Vera Zima - Vinka Šokčević
* Ivan Brkić - četnik Đorđe
* Filip Šovagović - Manojlović
* Matija Kezele - Vidoje,Manojlovićev sin
* Vanja Drach - Josip Lukač
* Goran Grgić - šef policije Sabljak

## Vanjske veze

* *Bogorodica* na sajtu IMDb
# Polagana predaja

| Polagana predaja |
| --- |
| Režija | Bruno Gamulin |
| Scenario | Bruno Gamulin Goran Tribuson |
| Predložak | *Polagana predaja*; autor: Goran Tribuson |
| Uloge | Filip Šovagović Sven Medvešek Lucija Šerbedžija Anja Šovagović Despot Ranko Zidarić Jelena Miholjević Tarik Filipović Dragan Despot Mustafa Nadarević Goran Grgić Zvonimir Zoričić Doris Šarić-Kukuljica |
| Muzika | Davor Rocco |
| Fotografija | Enes Midžić |
| Montaža | Martin Tomić |
| Premijera | 22. juna 2001 (2001-06-22) |
| Trajanje | 92 min. |
| Zemlja |  Hrvatska |
| Jezik | hrvatski |

Polagana predaja je hrvatski igrani film snimljen 2001. godine u režiji Brune Gamulina. Po žanru je drama s elementima filma ceste. Protagonist, koga tumači Filip Šovagović je propagandist u 40-tim godinama mučen spoznajom da je izdao mladenačke ideale, kao i poslovnim neuspjesima. Radnja prikazuje kako odlazi posjetiti obitelj Dubrovnik i putem sreće dvoje neobičnih namjernika - koje tumače Sven Medvešek i Lucija Šerbedžija. *Polagana predaja* je dobila Zlatnu arenu za najbolji film, iako su je kritičari prozvali pretencioznim, razvučenim i neuspjelim filmom.

## Reference

## Vanjske veze

* *Polagana predaja* na sajtu IMDb
# Tu (film)

| Tu |
| --- |
| Žanr | drama |
| Režija | Zrinko Ogresta |
| Producent | Ivan Maloča |
| Scenario | Josip Mlakić Zrinko Ogresta |
| Uloge | Jasmin Telalović Marija Tadić Zlatko Crnković Ivo Gregurević |
| Fotografija | Davorin Gecl |
| Montaža | Josip Podvorac |
| Studio | Hrvatska Radiotelevizija (HRT) Interfilm Jadran film  |
| Premijera | 21. jula 2003 (2003-07-21) |
| Zemlja |  Hrvatska  Bosna i Hercegovina. |
| Jezik | hrvatski |

**Tu** (engleski: *Here*) je hrvatsko-bosanskohercegovački igrani film snimljen 2003. godine u režiji Zrinka Ogreste. Po strukturi je omnibus, a po žanru drama. Sastoji se od nekoliko priča koje međusobno povezuju zajednički likovi, a čija se radnja događa za vrijeme i poslije Domovinskog rata. *Tu*, koji se sadržajem i stilom nadovezivao na Ogrestine omiljene motive životnih gubitnika i društvenih marginalaca, dobio je pohvale od strane kritike, te Zlatnu arenu na Pulskom festivalu.

## Radnja

Film panoramira po društvenoj sredini: Desetak likova pratimo izdvojeno, na prvi pogled čak i nasumično, da bi se ponovo pojavili, ponekad i susreli. Galeriju marginalaca tvore umirovljenik, narkomanka, bivši ratnici, ljudi bez perspektive.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Jasmin Telalović | Kavi
 |
| Marija Tadić | Duda
 |
| Zlatko Crnković | Josip
 |
| Ivo Gregurević | Boris
 |
| Ivan Herceg | Karlo
 |
| Nikola Ivošević | Lala
 |
| Miro Barnjak | Sarma
 |
| Jasna Beri | Razuzdana žena
 |
| Ljiljana Bogojević | Zelja
 |
| Ivan Brkić | Recepcionar
 |
| Rikard Brzeska | Umirovljenik
 |
| Zoran Ćirić | Stariji konobar
 |
| Mesud Dedović | Policajac
 |
| Mato Ergović | Umirovljenik
 |
| Božidarka Frajt | Žena iz hodnika
 |
| Stanka Gjurić | Medicinska sestra
 |
| Miraj Grbić | Žutan
 |
| Špiro Guberina | majstor Tonko
 |
| Filip Juričić | Prodavac
 |

Ostale uloge  ▼

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Keka Katuna | Inspicijentica
 |
| Hrvoje Keckes | Dudin brat
 |
| Nada Klasterka | Umirovljenica
 |
| Slaven Knezović | Keske
 |
| Nela Kočiš | Šankerica
 |
| Smiljka Kozomarić | Umirovljenica
 |
| Dražen Kun | Konobar
 |
| Dražen Mikulić | Diler
 |
| Vlatko Nemec | Kuvar
 |
| Mia Oremović | Umirovljenica
 |
| Adnan Palangić | Taksist
 |
| Anđelko Petrić |  |
| Olga Pivac | Umirovljenica
 |
| Lena Politeo | Umirovljenica
 |
| Barbara Prpić | Strankinja
 |
| Antonija Stanišić | Marijana
 |
| Jure Udovičić | Dečak Toni
 |
| Jelica Vlajki | Umirovljenica
 |

## Vanjske veze

* *Tu* na sajtu IMDb
*  Arhivirano 2007-10-31 na Wayback Machine-u