Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Elita

Koren reči **elita** nalzi se u latinskom i francuskom jeziku sa značenjem *izabrani*, ono što je najodabranije - *cvet* nečega (naročito društva), *jezgro* (naročito vojske).
U ranoj fazi razvoja kapitalizma pojmom *elita* označavala se roba izvanrednog kvaliteta, kojoj nisu mogle konkurisati druge robe, bez obzira na cenu.

Danas se pojam *elita* upotrebljava u širem značenju i zauzima jedno od centralnih mesta u savremenim teorijama o strukturi i dinamici društva, pa su se razvile i *elitističke* teorije o društvu (Rajt Mils, *Elita vlasti*). Ovde se pojam elita upotrebljava da se njime označi *vrhuška* društva - grupa ljudi koja donosi značajne odluke, ili propušta da ih donese, što zadire u interese svih pripadnika tog društva...

Tehničkoj ili *tehnokratskoj eliti* pripada grupa vrhunskih stručnjaka koja, zbog monopolističkog položaja, nameće stavove i rešenja o regulisanju društvenih odnosa na način kako to odgovara toj povlašćenoj grupi - daje se prednost sredstvima nad ciljem. Ovde spadaju razne monopolističke grupe poznate pod pojmovima birokratija i tehnokratijja. Govori se i o *eliti lokalnog društva* koju sačinjavaju lokalni rukovodioci. Ta grupa donosi ili u značajnoj meri utiče na donošenje odluka od značaja za lokalno društvo. U srpskom žargonu ta grupa je poznata pod nazivom *opštinski oci*...

Suština *elitističkih teorija* o dinamičnoj strukturi društva izražava se u sledećem:

1. Društvo je sastavljeno od *elita* i *ne-elita* (ljudi koji vladaju i ljudi kojima se vlada), a ravnoteža se održava delovanjem *kontra-elita* (opozicije), kao grupa koje se bore za vlast. U oštrijim konfliktima dolzi do masovnih štrajkova, socijalnih i političkih pobuna i protesta, pa i do građanskih ratova ili socijalnih revolucija. Da bi se takve pjave predupredile mora se obezbediti *cirkulacija elita* (Alfred Pareta, Gaetano Moska, Marija Kolbinska).
2. *Elita vlasti* najrazvijenijih država savremenog industrijskog društva (primer SAD) sastavljena je u vrhu od tri piramide: korporativna privreda, državna administracija i vojna hijerarhija (Rajt Mils, *Elita vlasti*).
3. *Problem savremenog društva* sastoji se u tome kako omogućiti mirnu cirkulaciju između različitih elita, između elita i ne-elita - smenjivanje elita bez socijalnih potresa. (Jozef Šumpeter, Karl Manhajm).

## Izvori

* *Polimlje*, Prijepolje, rubrika *Mali leksikon*, autor Milojica Sparić

## Vanjske veze

* Politika, Tema nedelje: Srpska politička elita
# Snoubording

Snouborder u skoku
**Snoubording** (engleski: *snowboarding*) ili **daskanje na snijegu**, je zimski šport u kojem snouborderi stoje na dasci (snoubordu) koja je u prosjeku dugačka između 150 i 160 cm i široka 25 cm. Za razliku od skijanja kod snouborda se ne koriste skijaški štapovi, a snouborderi ne stoje uspravno kao skijaši nego su postrance ili na strani, nose buce posebno dizajnirane za snoubord, i koje su zakvačene za dasku pomoću vezova. Snoubord je nastao u SAD-u 1960-ih kao kombinacija surfanja, skejetinga i skijanja. U program Zimskih olimpijskih igara ušao je 1998. u Naganu.

## Stilovi

* Freeride
* Freestyle
* Freecarve / Alpine

## Natjecateljske discipline

* Slalom
* Veleslalom
* Super G
* Paralelna natjecanja
* Halfpipe (polucijev)
* Snowboard cross - Boardercross
* Big Air
* Slopestyle

## Povezano

* Skibording

## Vanjske veze

* Hrvatski snowboard portal Arhivirano 2011-01-28 na Wayback Machine-u
* www.boarder-zone.net Arhivirano 2010-04-24 na Wayback Machine-u
# Tuš

*Za ostale upotrebe, pogledajte Tuš (razvrstavanje).*
Drška tuša
**Tuš** je naziv za uređaj koji prska vodu po tijelu. Ponekad se koristi i kao sinonim za aktivnost pranja tijela pomoću tuša, odnosno **tuširanje**. S obzirom da tuširanje u pravilu troši manje vode i energije nego klasično kupanje, tuševi su u većini suvremenih kućanstava neizostavni dio kupaonica, odnosno tuširanje predstavlja najpopularniji način održavanja osobne higijene.

## Vanjske veze

* Shower Head troubleshooting and general information Arhivirano 2008-11-03 na Wayback Machine-u
# Qin

**Qin** može označavati:

## Države

* Qin (država), kineska država u doba Istočne dinastije Zhou
* Dinastija Qin, koja je zavladala Kinom nakon ujedinjenja 221. pne. i završila 206. pne.
* Raniji Qin, država Di u periodu Šesnaest kraljevstava
* Kasniji Qin, država Qiang u periodu Šesnaest kraljevstava
* Zapadni Qin, država Xianbei u periodu Šesnaest kraljevstava

## Ličnosti

* Qin Jiushao, kineski matematičar
* Qin Shi Huang, osnivač dinastije Qin
* Shaobo Qin, kineski akrobat i glumac

## Muzički instrument

* Guqin, nekad poznat po nazivom Qin, kineski gudački instrument
* Qinqin, instrument nalik lutnji

## Ostalo

* Shaanxi, provincija Kine, skraćeno na Qin (秦)

## Povezano

* Klan Hata, nasljednici dinastije Qin, ustanovljeni u Japanu
* Daqin
# Kras

**Kras**, **krš** ili **karst**, je tip reljefa koji se razvija na tlu sastavljenom od topljivih stijena (najčešće kalcijevog karbonata (CaCO3) ili magnezijevog karbonata (MgCO3)). Krš na stijenama u kojim je preko 50% magnezijevog karbonata se naziva dolomitni krš. Osnovna karakteristika krškog reljefa je izražena, ali selektivna topljivost stijena. Posljedica toga je da nastaje izrazito razvijen reljef sa mnogo udubina i uzvisina. Čvrste stijene kalcijevog karbonata (vapnenca) su često na povšini te se javlja kamenito tlo, ali je često vapnenac pokriven tlom te nastaje pokriveni krš na kojem se javlja vegetacija.

Kukovi u Nacionalnom parku Paklenica
Krš se obično razvija u gorsko-planinskom reljefu. Udubine u kršu se dijele na nadzemne (ponikve, škrape, kamenice, doline, uvale, polja) i podzemne (špilje, jame). Česta uzvišenja su kukovi (strme stijene koje strše).

Ponikve (vrtače) su kružna udubljenja sa strmim stranama. Najčešće su u obliku lijevka, ali postoje tanjuraste i kotlaste. Prostor s mnogim ponikvama se naziva boginjavi krš. Vrlo mala kružna udubljenja se nazivaju kamenice.

Škrape su izdužena udubljenja nastala tečenjem vode. Postoje raznih veličina. Izrazito duboke škrape se nazivaju škripovi. Česte su rebraste škrape (mnogo paralelnih škrapi u nizu) i meandarske (vijugave).

Škrape
Doline su udubine veće od ponikvi, ali manje od polja. Nastale su djelovanjem vode koja otapa stijene. Uvale su nepravilne doline nastale spajanjem više ponikvi. Polja su najveće udubine u kršu. Nastaju radom tekućice koja teče preko krških stijena te ih otapa. Na dnu polja se taloži rastrestito tlo, te su plodna i predstavljaju centar naseljenosti. Najveća polja u kršu u Hrvatskoj su Gacko, Ličko i Krbavsko.

Špilje su pretežno vodoravne udubine u krškom podzemlju, a jame pretežno okomite. Nastaju tečenjem podzemnih voda. Kaverne su špilje bez izlaza na površinu, često se otkrivaju prilikom bušenja tunela. Najvažnija jama u Hrvatskoj je Lukina jama, a špilje su Cerovačke špilje, Lokvarka i Vrelo. Ponori su udubine u koje poniru rijeke ponornice.

Osnovna karakteristika vodotoka u kršu je malo vode na površini, ali mnogo u podzemlju. Tekućice su u pravilu kratke ponornice. Mnogo vode teče kroz podzemlje gdje otapa stijene.

Hrvatska se smatra klasičnom zemljom krša u europskim okvirima. Krške pojave su u Hrvatskoj najbolje istražene, te su riječi o krškim pojmovima ušle iz hrvatskog u sve svjetske jezike (npr. njem. Doline, Polje, Uvala, fr. doline, poljé, ponor, šp. dolina, poljé).

## Povezano

* Karstologija

## Vanjske veze

* Krš ili kras? Krš! *www.geografija.hr*
# Tuf

**Tuf** je vrsta vulkanoklastičnih stena koji nastaje taloženjem sitnijeg vulkanoklastičnog materijala. Ime su dobili po italijanskoj reči tufo – meka, rastresita, peskovita masa (stena). Obično se javljaju u slojevima, i pošto su daleko transportovani, u basenima gde se talože mešaju se delimično sa terigenim materijalom.

Tuf je izgrađen od uglastih fragmenata stena, minerala izgrađivača stena i/ili od fragmenata vulkanskog stakla. Ime nosi prema prirodi stena koja je fragmentirana. Na osnovu sadržaja fragmenata stakla, kristalastih stena ili fragmenata minerala, tufove delimo na:

* vitroklastične
* litoklastične
* kristaloklastične
* mešovite.

Vezivanje tufova najčešće se vrši zbijanjem čestica pod pritiskom viših masa. Vrlo se često, međutim, može desiti da se vezivanje vrši slepljivanjem čestica usled prelivanja tufa novodošlom lavom.

## Povezano

* Spisak stena

## Literatura

* Đorđević V., Đorđević P., Milovanović D. 1991. *Osnovi petrologije*. Beograd: Nauka
# Bor

**Bor** može biti:

* Bor (grad), grad u Srbiji, administrativni centar Borskog okruga
* Bor (hemijski element), element treće grupe periodnog sistema
* Bor (biljka), rod zimzelenih biljaka
* Bor (mitologija), mitološka ličnost iz nordijske mitologije
* Nils Bor, danski fizičar i nobelovac, između ostalog dao i Borov model atoma
* Oge Nils Bor, sin Nilsa Bora, i sam fizičar i novelovac
# Oblačasti leopard

| Oblačni leopard
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Pantherinae  |
| Rod:
 | *Neofelis*  |
| Vrsta:
 | N. nebulosa  |
| Dvojni naziv
 |
| **Neofelis nebulosa** (Griffith, 1821.) |
|  |
| Područje na kojem živi oblačni leopard
 |

Oblačasti leopard
**Oblačasti** a često i **oblačni leopard**(*Neofelis nebulosa*) je jedna od 2 vrste u rodu **Neofelis** iz porodice velikih mačaka. Stanište joj je Jugoistočna Azija. Izgledom podsjeća na leoparda, a smatra se starim predstavnikom pravih velikih mačaka.

## Osobine

Oblačni leopardi imaju oko 90 cm dugo tijelo na što se nastavlja rep od oko 80 cm. Veličinom odgovaraju od prilike veličini njemačkog ovčara. Šare na krznu su jednake onima kakve imaju mramorne mačke: na žućkastoj podlozi imaju velike, nepravilno oblikovane pjege koje prema unutrašnjem dijelu pjege blijede. Očnjaci su im, u odnosu prema veličini tijela, najduži među svim mačkama.

## Životni prostor

Ove životinje nastanjuju područje jugoistočne Azije, od južnih dijelova Kine do Malajskog poluotoka i od istočnih obronaka Himalaja do Vijetnama. Osim na kontinentu, živi i na otocima Javi, Sumatri, Borneu i Tajvanu. Okoliš su im tropske kišne šume na ovim područjima.

## Podvrste

Oblačasti leopard javlja se danas u dvije podvrste nepalski ili Neofelis nebulosa macrosceloides Hodgson, 1853 i indokineski, Neofelis nebulosa nebulosa (Griffith, 1821). Treća podvrsta tajvanski oblačasti leopard, Neofelis nebulosa brachyurus Swinhoe, 1862, je izumrla.

Godine 2006. sumatranska i borneoška populacija oblačastog leoparda proglašena je zasebnom vrstom - Sundski oblačasti leopard (*Neofelis diardi*), a 2007. godine sundski je leopard podijeljen na dvije podvrste, sumatransku Neofelis diardi diardi (G. Cuvier, 1823) i borneošku Neofelis diardi borneensis (G. Cuvier, 1823).

## Ostalo

Oblačni leopard je u ranijim razdobljima bio jako izlovljavan zbog svog vrlo lijepog krzna, no i danas je to ponegdje slučaj. No, još veća ugroza od krivolova je uništavanje njegovog primarnog staništa, tropskih kišnih šuma. Vrsta je od strane IUCN proglašena ugroženom. Na Tajvanu je, primjerice, zadnji put dokazano viđen prije više od 10 godina. No, još nije izgubljena nada, da se mala populacija uspjela održati negdje u nepristupačnim dijelovima otoka. Kako je to izrazito plaha životinja koja pokušava izbjeći svaki kontakt s ljudima, o njenom životu je puno toga još uvijek nepoznato.

## Izvori
# Bijela roda

| Bijela roda
 |
| --- |
|  |
| Bijela roda *Ciconia ciconia* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Ciconiiformes  |
| Porodica:
 | Ciconiidae  |
| Rod:
 | *Ciconia*  |
| Vrsta:
 | C. ciconia  |
| Dvojni naziv
 |
| Ciconia ciconia Linnaeus, 1758 |
|  |
| Rasprostranjenost i migracija bijelih roda
 |

**Bijela roda** (latinski: *Ciconia ciconia*) je ptica iz porodice roda (*Ciconiidae*) koja ima dug i crven kljun. Dugačak vrat i duge, crvene i tanke noge. Perje joj je bijele boje, a na krilima se nalazi nešto duže i crnije perja. Ženka i mužjak ne razlikuju se s obojenošću. Staništa su joj područja uz močvare, poplavne livade i vlažne šume. Let joj je spor. Glasa se klepetanjem. Hrani se različitim malim životinjama, kao što su kukci, svime onim što može uloviti. U travnju ili svibnju savija veliko gnijezdo, u krošnji stabla ili na krovovima kuća. Najčešće ima pet jaja. Oba roditelja sjede na jajima i brinu se o mladima. Živi u Centralnoj i Istočnoj Evropi.

## Raširenost

### U svijetu

Gnijezdo roda u Čigoću
Bijela roda je široko rasprostranjena diljem palearktičkog pojasa, od atlantske obale na zapadu do evropskih dijelova Rusije na istoku. Manji dio populacije gnijezdi u Centralnoj Aziji. Evropska populacija je podijeljena na zapadnu i istočnu preletnu populaciju koje migriraju preko Gibraltara i Bospora. Ukupna svjetska populacija procijenjena je najmanje između 166.424 – 168.934 gnijezdeća para, od čega je u Evropi 160.000 gnijezdećih parova (96% od ukupne gnijezdeće populacije).

### Rasprostranjenost na Balkanu

Jaje bijele rode
Bijele rode su rasprostranjene u Panonskoj nizini i sjevernim kontinentalnim dijelovima Hrvatske koji su omeđeni rijekama Murom i Dravom na sjeveru, Dunavom na istoku i Kupom, Unom i Savom na jugu, iako nekoliko parova gnijezdi i južnije od te linije sve do Plaškog. Gnijezdi se u selima i gradovima koji su okruženi odgovarajućim vlažnim staništima i ekstenzivno obrađenim poljoprivrednim zemljištem. Najgušća gnijezdeća populacija nalazi se u Parku prirode Lonjsko polje (Čigoć) uz poplavne nizine rijeke Save, Dunava (Borovo) i Ilove (Marino Selo). Brojnost gnijezdeće populacija bijele rode u 2011. godini u Hrvatskoj procjenjuje se na 1100 – 1300 parova.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Bijela roda** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Bijela roda** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Bijela roda** |
# St. Moritz

| St. Moritz
 |
| --- |
| Pogled na naselje i jezeroPogled na naselje i jezero |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Švicarska
 |
| **kanton** | Graubünden
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 28.7 km²
 |
| **Visina** | 1,822
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Grad** | 4,994
 |
|  - **Gustoća** | 174.1 stan / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 7500
 |
| **Pozivni broj** | 081
 |
| Karta
 |
| St. Moritzclass=notpageimage| Pozicija St. Moritza u Švicarskoj
 |

**St. Moritz** (njemački *Sankt Moritz*, retoromanski *San Murezzan*) je općina od 4,994 stanovnika na jugoistoku Švicarske u Kantonu Graubünden. Danas je poznat kao elitni resort i vrhunsko skijalište.

Većina stanovnika su katolici koji govore njemački ili retoromanski.

## Geografija

St. Moritz leži u kotlini gornjeg toka rijeke Inn, okružen veličanstvenim alpskim vrhovima. Naselje se sastoji od Dorfa (sela), Bada (termi) i
zaseoka Suvrett i Champfèr.

## Historija

Centar mjesta
Ispočetka je bio poznat po svojim lijekovitim termalnim izvorima, pa je već krajem 17. vijeka postao popularno lječilište. Tek krajem 19. vijeka počeo se profilirati kao vrhunsko
skijalište. Na račun toga je dvaput bio domaćin Zimskih Olimpijskih igara; 1928 i 1948.

Pored Olimpijada tri puta je bio domaćin Svjetskih prvenstva u alpskom skijanju; 1934, 1974 i
2003.

## Privreda

Ekonomija današnjeg St.\_Moritza bazira se na turizmu, pa većina stanovnika radi po hotelima i ugostiteljskim objektima. Grad je odlično transportno povezan sa svijetom;
autoputom, željeznicom i avionima (aerodrom Engadin u Samedanu leži udaljen 17 km sjeveroistočno.)

## Općine pobratimi

* Kutchan, Japan
* Sylt, Njemačka
* Bariloche, Argentina
* Vail, Colorado, Sjedinjene Američke Države
* Zikhron Ya'akov, Izrael

## Reference

## Vanjske veze

* *Gemeinde St. Moritz* (`de`)
* *St. Moritz Tourist Information* (`en`)
* *Saint Moritz* (`en`)
# Norman, Oklahoma

| Norman *Norman* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Oklahoma
 |
| Okrug
 | Klivland
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 110.925
 |
| Gustina stanovništva
 | 22,6 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-6, leti UTC-5
 |
| Nadmorska visina
 | 357 m
 |
| Površina
 | 490,8 km²
 |
| Kopnena površina
 | 458,4 km²
 |
| Vodena površina
 | 32,4 km²
 |
|   |
| NormanNorman (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 405
 |
| ZIP kod
 | 73000-73099
 |
| FIPS kod
 | 52500
 |

**Norman** (engleski: *Norman*) je grad u američkoj saveznoj državi Oklahoma.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 110.925, što je 15.231 (15,9 %) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 76.852 (80,3 %)
 | 84.384 (76,1 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 4.080 (4,3 %)
 | 4.794 (4,3 %)
 |
| Azijati
 | 3.342 (3,5 %)
 | 4.245 (3,8 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 3.723 (3,9 %)
 | 7.082 (6,4 %)
 |
| Ukupno
 | 95.694
 | 110.925
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Norman, Oklahoma** |

* United States Census Bureau
# Raspad Čehoslovačke

Karta Čehoslovačke
**Raspad Čehoslovačke** ili **raspuštanje Čehoslovačke** (češki *Zánik Československa*, slovački *Rozdelenie Česko-Slovenska*) odigralo se 1. 1. 1993., kada se Čehoslovačka mirno i na demokratski način razišla na dvije države: Češku i Slovačku. Nakon čehoslovačkog puča 1948., Čehoslovačka je preko 40 godina bila pod komunističkom jednopartijskom vlašću. Počev od 1989., nezadovoljstvo sistemom počelo je sve više eskalirati te se to odrazilo u prosvjedima i revolucijama diljem Europe, koje su nagovijestile novo doba i pad komunizma. U Čehoslovačkoj se odigrala baršunasta revolucija, kojom je na miran način okončana komunistička vlast te su raspisani prvi slobodni demoratski izbori. Zbog toga se ovo raspuštanje često navodi i kao **baršunasti razvod**.

Na početku raspuštanja Čehoslovačke, i Češka i Slovačka su zadržale svoje novčane valute i slobodan prolaz preko granice bez pasoša. Razlike između te dvije države su postojale: Slovačka je imala stopu nezaposlenosti od 11%, četiri puta više od Češke; Slovaci su bili izrazito religiozni, dok su Česi jedni od najnereligioznijih naroda na svijetu. Česi su većinom bili za očuvanje Čehoslovačke, ali su Slovaci htjeli izlazak i vlastitu neovisnost, te su Prag smatrali udaljenom i arogantnom federalnom vladom. Isto tako, novo izabrani političari u Pragu, Vaclav Klaus, i u Bratislavi, Vladimír Mečiar, su dijelili izrazito različite vizije budućnosti i ubrzo zaključili da ne mogu zajedno vladati, te prihvatili raspustiti federaciju. Raspad države odigrao se glatko i bez problema, jer su dvije nove države odlučile poštivati međusobne granice i ne stvarati antagonizme zbog toga.

## Povezano

* Raspad SSSR-a
* Raspad Jugoslavije

## Reference
# Bošnjačko-hrvatski sukob

| bošnjačko-hrvatski sukob
 |
| --- |
| Segment rata u BiH (jugoslavenskih ratova) |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 19. jun 1992 – 23. februar 1994
 |
| Lokacija
 | Bosna i Hercegovina, posebno u Centralnoj Bosni i dolini Neretve |
| Ishod
 | pat, Washingtonski sporazumi i stvaranje Federacije BiH
 |
| Teritorijalne promjene
 | prije izbijanja sukoba HVO je kontrolirao više od 20 posto teritorije BiH; po potpisivanju Washingtonskih sporazuma manje od 10 posto.
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
|  Herceg-Bosna  Hrvatska
 |  Republika Bosna i Hercegovina

---

 Hrvatske obrambene snage (1992) |
| Komandanti i vođe
 |
|  Franjo Tuđman (predsjednik Hrvatske)
 Mate Boban (predsjednik Hrvatske Republike Herceg-Bosne)
 Milivoj Petković (načelnik Glavnog stožera HVO)
 Dario Kordić (politički vođa Hrvata u centralnoj Bosni)
 Valentin Ćorić (zapovjednik vojne policije HVO) |  Alija Izetbegović (predsjednik Republike Bosne i Hercegovine)
 Sefer Halilović (načelnik Glavnog štaba ARBiH 1992-1993)
 Rasim Delić (načelnik Glavnog štaba ARBiH 1993-1995)
 Arif Pašalić (zapovjednik IV korpusa ARBiH)

---

 Blaž Kraljević  **†** (zapovjednik Hrvatskih obrambenih snaga) |

**Bošnjačko-hrvatski sukob** ili **muslimansko-hrvatski sukob** je naziv za seriju međusobno povezanih oružanih sukoba, odnosno rat koji se od 1992. do 1994. vodio na prostoru Bosne i Hercegovine između vojnih, policijskih i paravojnih, pretežno bošnjačkih formacija odanih vladi Bosne i Hercegovine s jedne, i hrvatskih formacija samoproglašene, pobunjeničke Hrvatske Republike Herceg-Bosne podržane od Hrvatske s druge strane. Predstavljao je dio šire cjeline rata u BiH u kojemu su zaraćene strane bile nominalni saveznici u borbi protiv pobunjeničke Republike Srpske i njihovih saveznika iz SRJ. O uzrocima sukoba postoje različita tumačenja, i ona se uglavnom odnose na temeljno neslaganje vodećih bošnjačkih i hrvatskih političara oko političkog ustrojstva BiH, odnosno granica na etničkom principu stvorenih administrativnih jedinica u očekivanom mirovnom rješenju koje je trebala nametnuti međunarodna zajednica. Sukob je počeo u kasno proljeće 1992. kao serija manjih incidenata između bošnjačkih i hrvatskih paravojnih formacija, da bi konačno eskalirao u otvoreni sukob 1993. godine; osim vojnih operacija, obje strane su vršile brojne ratne zločine i provodile etničko čišćenje. Bošnjačka strana je tokom sukoba imala prednost u ljudstvu, dok su hrvatske snage bile bolje naoružane i opremljene. Početkom 1994. je američka administracija predsjednika Clintona okončala sukob diplomatskom intervencijom, prisilivši hrvatskog predsjednika Tuđmana da odustane od podrške herceg-bosanskim secesionistima; rezultat toga je bio Washingtonski sporazum kojim je stvorena Federacija BiH.

## Izvori

## Literatura

* Magaš, Branka; Žanić, Ivo (2001). *The War in Croatia and Bosnia-Herzegovina 1991-1995*. Taylor & Francis. ISBN 0714652040.