Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vukro

| Vukro
 |
| --- |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  ETI
 |
|  |
| **Visina** | 1972
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2005.)
 |
|  - **Grad** | 36 191
 |
|  |
| Karta
 |
| Vukro
 |

**Vukro** (prije znan kao **Dongolo**) je grad na sjeveru Etiopije, u Regiji Tigraj u Zoni Misrakavi. Vukro je udaljen oko 780 km sjeverno od glavnog grada Adis Abebe, te oko 50 km sjeverno od regionalnog središta Mek'elea. Vukro leži na nadmorskoj visini od 1972 metara, na magistralnoj cesti Asmara - Adis Abeba, najveći je grad u woredi Vukro.

## Karakteristike

I Vukro je poput Lalibele poznat po svojim crkvama isklesanim iz jednog kamenog bloka, mada ih nema toliko puno i nisu toliko znane. Zbog tog je i promjenio ime početkom 20. vijeka iz *Dongola* u Vukro što na tigrinji znači *rezbariti u živoj stijeni*.

Najznačajniji industrijski pogon u gradu je štavionica kože *Sheba Tannery Plc* otvorena 2004, koja dnevno obradi do 6.000 koža na dan.

Kuvajtski premijer šeik *Nasser Mohammed Al-Ahmed Al-Sabah* najavio je u julu 2009, tijekom svog trodnevnog posjeta Etiopiji, kako će njegova zemlja dati 63 milijuna dolara kredita Etiopiji, dio od tog iznosa išao bi i za izgradnju bolje ceste između Vukra i Zalambesija na etiopsko-eritrejskoj granici.

## Historija

*Francisco Álvares* bio je prvi poznati europljanin koji je ostavio svoje zapise o svom posjetu Vukru, kada je kao izaslanik portugalskog kralja posjetio Etiopiju 1521 On je vrlo detaljno opisao i crkvu isklesanu iz jednog kamenog bloka - *Marjam Vukro*. Nakon toga kroz Vukro je prošao i britanski ekspedicioni korpus 1868 pod zapovjedništvom general pukovnika Sir Roberta Napiera na svom putu za utvrdu cara Tevodrosa II u Magdali. I oni su posjetili jednu od obližnjih crkvi isklesanih u kamenu (vjerojatno je da je to bila crkva *Vukro Kirkos*), čak su bili uvjerenja da su prvi Europljani koji su posjetili te neobične etiopske građevine Pored Vukra postoji još jedna značajna građevina u tom stilu, to je crkva *Giorgis Bete*.

Za vrijeme talijanske okupacije Vukra (1936-1941), jedan talijanski kolonist Francesco Baldassare pokrenuo je mlin u Vukru, no napustio ga je nakon talijanskog povlačenja 1941 Dawit W. Girgis u svojim memoarima piše da je 1964 godine, u okolici Vukra uz dozvolu cara Haile Selasija, djelovala tajna izraelska baza za obuku sudanskih gerilaca (pobunjenici iz Anjanja grupe).

Tijekom etiopskog građanskog rata, Vukro je bio česta meta zračnih napada vojnog režima Derg 1988, u tim napadima poginulo je 175 stanovnika grada.

## Stanovništvo

Prema podacima Središnje statističke agencije Etiopije -(CSA) za 2005 grad Vukro imao je 28,583 stanovnika, od toga 13,947 muškaraca i 14,636 žena.

## Reference
# Zivaj

| Zivaj Zvaj
 |
| --- |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Etiopija
 |
|  |
| **Visina** | 1,643
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2005.)
 |
|  - **Grad** | 35,931
 |
|  |
| Karta
 |
| Zivaj Zvaj
 |

**Zivaj** (ili **Zvaj**) je grad središnjoj Etiopiji, na magistralnoj cesti Adis Abeba - Nairobi.

Grad se nalazi u Zoni Mirab Šoa u Oromija, na nadmorskoj visini od 1643 m, udaljen oko 151 km jugoistočno od glavnog grada Adis Abebe.

Zivaj leži na obalama jezera Zivaj, i njegova ekonomija vezana je uz jezero, poput ribarstva i povrtlarstva uz obale jezera. Zivaj ima tvornicu kaustične sode (Natrijev hidroksid) i veliki državni zatvor.

## Stanovništvo

Prema podacima Središnje statističke agencije Etiopije -(CSA) za 2005. grad Ambo imao je 35,931 stanovnika, od toga 19,034 muškaraca i 16,897 žena.

## Reference
# Steyning

| Stening Steyning
 |
| --- |
|   |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Ujedinjeno Kraljevstvo
 |
| Krunska zemlja
 |  Engleska
 |
| Grofovija
 | Zapadni Saseks
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (procena) | 5812
 |
| Položaj
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Površina
 | 15,74 km²
 |
| SteningStening (Ujedinjenog Kraljevstva)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | (0)1903
 |

**Stening** (engleski: *Steyning*, IPA:  /ˈsten.iŋ/  ) je mesto i opština okruga Zapadni Saseks u južnoj Engleskoj, 69 km severoistočno od Londona. Postojao je još u doba anglosaksonaca. Seoska crkva je prvobitno bila posvećena Svetom Katmanu (koji je po legendi i izgradio), a potom Svetom Andreju. Vilijam Holand je 1614. ovde osnovao *Steyning Grammar School*. U Steningu se održava tradicionalni *Prolećni vašar* kao i *Steninški festival*. Godine 1939. u Stening se doselio ser Lorens Olivije i tu ostao do smrti 1989.

## Reference
# Avarua

| Avarua
 |
| --- |
| Glavna ulica AvarueGlavna ulica Avarue |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Novi Zeland
 |
| **pridružena država** |  Cookovi Otoci
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Grad** | 2582
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+10 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Avaruaclass=notpageimage| Avarua na karti Kukovih otoka |

**Avarua** je distrikt i administrativni centar novozelandskih Cookovih otoka. Avarua broji 2582 stanovnika.

## Geografija

Avarua leži na sredini sjeverne obale Rarotonga, otoka u arhipelagu južnih Cookovih otoka na jugozapadu Tihoga oceana. Udaljena je 3400 km sjeverno od Novog Zelanda. Naselje se rasprostire na relativno ravnom dijelu obale, iznad kojeg se uzdiže planinska unutarašnjost. Obala je stjenovita i nepristupačna, ali na istočnoj obali ima nekoliko pješčanih plaža. U samom središtu grada leži olupina trgovačkog teretnjaka *Maitai* koji se nasukao na podmorski greben u decembru 1916. godine.

## Klima

Avarua ima tropsku klimu s prosječnim temperaturama između 22 i 32 °C.

## Zanimljivosti

Karta administrativne podjele otoka Rarotonga
Centrom grada dominira Nacionalni kulturni centar Geoffrey Henry u kom se nalaze vladini uredi, nacionalni muzej i biblioteka, s velikom dvoranom za skupove. U muzeju dominira etnološka zbirka s rukotvorinama Kukovih otoka, i prvi štamparski stroj koji je 1830. dospio na otok. U Avarui djeluje depadansa Univerziteta južnog Pacifika, na kom je moguće redovito studirati, ali i polaziti kraća stručna usavršavanja.

## Privreda i transport

Stanovnici grada bave se turizmom, ribarstvom i trgovinom. Avarua ima dvije luke, veću Avatiju zapadno od centra za prihvat velikih teretnih brodova i drugu u centru grada za manje brodove. Cesta Ara Tapu kružno vodi oko cijelog otoka, kroz svih 5 distrikta Rarotonge, a do grada vodi i cesta Ara Metua koja ide prema unutrašnjosti, starija je i za koju legenda kaže da je izgrađena u vrijeme lokalnih polinezijskih poglavara. Avarua ima Internacionalni aerodrom Rarotonga (IATA: **RAR**, ICAO: **NCRG**) koji se nalazi 3 km sjeverno od centra.

## Reference

## Vanjske veze

* *Avarua* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Novozelandski dolar

| Novozelandski dolar |
| --- |
| *New Zealand dollar* *Tāra o Aotearoa* |
| ISO 4217 |
| Kod | NZD |
| Broj | 554 |
| Eksponent | 2 |
| Denominacije |
| Podjedinica |  |
|  1⁄100 | cent  |
| Simbol | $ |
|  cent | c |
| Novčanice | $5, $10, $20, $50, $100 |
| Kovanice | 10c, 20c, 50c, $1, $2 |
| Demografija |
| Korisnici |  Novi Zeland

* *Cookovi Otoci* *(uz kukovootočki dolar)*
* *Niue*
* *Pitcairn*
* *Rossov teritorij*
* *Tokelau*
 |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Banka rezervi Novog Zelanda |
| Vrijednost |
| Inflacija | 2.2% |
|  Izvor | RBNZ, svibanj 2015. |

**Novozelandski dolar** zakonsko je sredstvo plaćanja na Novom Zelandu. Kod valute je NZD. Dijeli se na 100 centi, a oznaka novozelandskog dolara je $ ili NZ $, kako bi se razlikovao od drugih nacionalnih valuta.

Uz Novi Zeland zakonsko je sredstvo plaćanja na: Pitcairnu (prekomorsko područje Ujedinjenog Kraljevstva) i na zavisnim teritorijima Novog Zelanda u Tihom oceanu: Niue, Tokelau i Kukovi otoci (paralelno s novozelandskim dolarom, na Kukovim otocima koristi se i dolar Kukovih otoka, koji je lokalna inačica novozelanskog dolara, koji vrijedi samo na Kukovim otocima i čvrsto je povezan s novozelandskim dolarom).

Novozelandski dolar pušten je u promet 1967., kada je zamijenio novozelandsku funtu. Tečaj je bio 1:2, tj. 1 novozelandska funta mijenjala se za 2 novozelandska dolara.

Novozelandski dolar ima kovanice u vrijednosti od 10, 20 i 50 centi, te 1 i 2 dolara. Novčanice su izdane u apoenima od 5, 10, 20, 50 i 100 dolara.

## Vanjske veze

* Novozelandski dolar (Novčanice) (`de`) (`en`) (`fr`)
# .ck

**.ck** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Ostrva Kuk.

Televizijski program Nejtan Barli se fokusira na vebsajt *trashbat.co.ck* (izgovara se *trešbet dot kok*).

## Vanjske veze

* IANA informacije o .ck domenu Arhivirano 2007-10-14 na Wayback Machine-u
* Nejtan Barli - Trashbat.co.ck Arhivirano 2015-09-08 na Wayback Machine-u

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Maori Kukovih Ostrva

**Maori Otočja Cook** je naziv za polinežansko domorodačko stanovništvo, srodno Maorima na Novom Zelandu, koje se nalazi na otočju Cook.

Imaju osam različitih dijalekata, od kojih je jedan srodan samoanskom jeziku.
# Društveni otoci

Karta otočja, CIA World Factbook
**Društveni otoci** (francuski: *Îles de la Société*, ili službeno *Archipel de la Société*) je arhipelag u južnom Pacifiku, i dio Francuske Polinezije. To je arhipelag od 14 otoka, od kojih je 8 naseljeno. Svi otoci su vulkanskog porijekla.

Otoci su dalje grupirani u „Privjetrinske otoke“ (*îles du Vent*) i „Zavjetrinske otoke“ (*îles sous le Vent*). Najznačajniji otoci u prvoj grupi su Tahiti i Moorea, a u drugoj Bora Bora i Raiatea.

Ime im je dao kapetan James Cook 1769. godine, i nazvao ih po londonskom Kraljevskom Društvu (*Royal Society*).

Po popisu iz 2002. godine, na otocima živi 214.445 stanovnika. Većina su Polinežani.

## Privjetrinski otoci

* + Tahiti
	+ Moorea
	+ Tetiaroa
	+ Mehetia
	+ Maiao

## Zavjetrinski otoci

* + Bora Bora
	+ Huahine
	+ Maupiti
	+ Raiatea
	+ Tahaa
	+ Manuae
	+ Maupihaa
	+ Motu One
	+ Tupai

## Klima

Klima na otocima varira između tropske i subtropske.

Klimatska tablica
| Sij. | Velj. | Ožu. | Tra. | Svi. | Lip. | Srp. | Kol. | Ruj. | Lis. | Stu. | Pro.
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27 °C | 27,1 °C | 27,4 °C | 27,1 °C | 26,4 °C | 25,2 °C | 24,7 °C | 24,6 °C | 25 °C | 25,6 °C | 26,3 °C | 26,6 °C
 |

## Galerija slika

* Cookov zaljev na Moorei
* Papeete
* Hiva Oa
* Jutro na Moorei

## Vanjske veze

* Îles de la Société Arhivirano 2021-02-17 na Wayback Machine-u
# Rarotonga

Zemljovid Rarotonge
**Rarotonga**, najveći otok Cookovog Otočja. Vulkanskog je podrijetla. Površine je 67.39 km². Najviši vrh otoka je Manga (658 m). Po popisu stanovništva 2011. na otoku živi 13 095 ljudi. Glavno naselje otoka i cijelog otočja je grad Avarua (5 445 stanovnika) koji se nalazi na sjevernoj obali i ima međunarodnu zračnu luku. Rarotonga je vrlo popularno turističko odredište i posjeduje mnogo hotela, motela i apartmana. Većinu stanovništva čine domoroci koji govore rarotonškim jezikom.

Otok su još u 6. stoljeću naselili Maori. Rarotongu je 1823. otkrio engleski misionar John Williams i to je posljednja otkrivena kolonizirana kopnena masa. 1888. Cookovo Otočje postaje britanski protektorat, a 1901. preuzima ga Novi Zeland.

## Galerija

* NASA-ina satelitska snimka otoka
* Pogled na rarotonšku plažu
* Ara Tapu, glavna cesta na otoku
* Pogled na najviši vrh Mangu s južne obale
* Bijela pješčana plaža na Titikaveki
* Ara Tapu (glavna cesta) blizu plaže Tikioki
* Glavna ulica glavnog grada Cookovog Otočja Avarue
* Crkva u Avarui
* Najveća i najpoznatija rarotonška plaža Muri

## Izvori
# Samoanci

**Samoanci** predstavljaju polinežansku etničku skupinu koja živi na otočju Samoa.

Samoanci su među polinežanskim narodima drugi po brojnosti, odnosno najvjerniji tradiciji, zahvaljujući kojoj su sačuvali samoanski jezik, jedan od nastarijih među polinežanskim jezicima.
# Anglonovozelanđani

**Anglonovozelanđani** je naziv za stanovnike Novog Zelanda koji potiču od anglosaksonskih doseljenika u 19. vijeku. Ponekad se za njih koristi i izraz Pakeha, koji potiče od maorske riječi za ne-maorsko stanovništvo te se koristi kako za Anglonovozelanđane tako i za sve bijele stanovnike Novog Zelanda.
# Ogasawara (arhipelag)

| Otoci Ogasawara (`ja`) 小笠原群島 |
| --- |
| Otoci Ogasawara južno od japanskih glavnih otoka
 |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Tihi ocean
 |
| **Koordinate** | 26°59′53″N, 142°13′05″E |
| Država
 |  Japan
 |
| Glavno naselje
 | Yakushima
 |
| Površina
 | 79,39 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 2440
 |
|  |
| Obala Hatsuneure
 |

**Otočje Ogasawara** (japanski: 小笠原諸島, *Ogasawara shotō*) ili **Otočje Bonin** (engleski: *Bonin Islands* je otočje koje čini više od 30 suptropskih i tropskih otoka oko 1000 km južno od Tokija (Japan), čijoj prefekturi upravno i pripadaju. Na otočju ima oko 2.440 stanovnika i to 2.000 na najvećem otoku Chichi-jima (父島, "Očinski otok"), u kojemu je i općinsko središte, te 440 u selu Ogasawara na otoku Haha-jima (母島, "Majčinski otok").

God. 2011., 30 otoka Ogasawara, skupljenih u tri skupine, je upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji jer njhov ekosistem "predstavlja raznolikost krajolika koji je dom velikom bogatstvu biljaka i životinja, prispjele iz jugoistočne i sjeverozapadne Azije, od kojih su mnoge vrste endemi". Od ugroženih životinja ističe se jako ugrožena vrsta šišmiša - Boninska leteća lisica (*Pteropus pselaphon*), te 195 ugroženih vrsta ptica, ali veliki broj riba, beskralješnjaka i koralja, te 441 vrsta autohtonih biljaka. Zbog toga ovo otočje često nazivaju "Galapagos Dalekog istoka".

## Historija

Otočje Ogasawara (tj. južnu obalu otoka lanca Hahajima) je 2. listopada 1543. godine otkrio španjolski moreplovac Bernardo de la Torre, koji ga je pozvao *Forfana*. Prvi japanski kontakt s otocima je iz 1670. godine, a navodno otkriće 1543. godine nije potvrđeno.

Nizozemski mornari Quast i Tasman posjetili su otoke 1639. godine i zbog njihova vanjskog oblika i formi prozvali su ih *Kanalskim otocima*.
Prvo naselje je niklo oko 1830. godine kao malo naselje pomoraca s Havaja. Ovo naselje je prvenstveno rabljeno za opskrbu kitolovaca s hranom. Otočje se sastoji od tri skupine otoka koje su odvojene dubokim kanalima i, iako su mali i prekriveni brojnim strmim brdima, svaka zelena dolina je korištena za poljoprivredu. Od 1876. godine otok je pripao Japanu, a nakon japanske predaje u kolovozu 1945. godine, sve do povratka japanske vlasti u lipnju 1968. godine, njime su upravljale Sjedinjene Američke Države.

* Selo Oki na *Haha-jimi*
* Selo Ogasawara prije 1945.
* Luka Futami na *Chichi-jimi*
* *Minamijima* kod Chichi-jime
* Pusti otok *Yome-jima* ("Otok mlada")

## Reference

## Vanjske veze

* Ogasawara selo (`ja`)
* Jezik i kultura otočja Ogasawara Arhivirano 2011-09-29 na Wayback Machine-u (`en`)
# Streljačko oružje

**Streljačko naoružanje** je izraz koji se koristi za vrste i tipove vatrenog oružja kojim se služi pješadija u svrhu neutralizacije neprijateljske žive sile, odnosno neposredne obrane.

Među najčešće tipove streljačkog naoružanja spada:

* puška, pri čemu se danas kao standard koristi jurišna puška, odnosno snajperska puška za specijalne zadatke.
* pištolj
* mitraljez.

Pored toga se kao streljačko naoružanje smatra i automat, mada se njime češće koriste policijske nego vojne snage.

Avionski, tenkovski, brodski i velikokalibarski tipovi protivavionskih mitraljeza ne spadaju u streljačko naoružanje.
# Karabinjeri

Karabinijer
Karabinijerski gliser u Veneciji
**Karabinijeri** (tal. *Arma dei Carabinieri*) posebna su policijska postrojba, koja je u Italiji za razliku od redovitih policijskih snaga pod zapovjedništvom vojnog, a ne policijskog stožera, utemeljeni 1814. godine kada je kraljevskim ukazom osnovan odred ljudi (pješaka i konjanika) koji je i tada, kao i danas, imao dvostruko zaduženje: braniti državu sa svim njezinim institucijama kao vojna postrojba i održavati red i mir kao policijska, s posebnim zadaćama i ovlaštenjima.

Od osnutka karabinijeri su nosili odore zagasito modre boje upotpunjene dvorogim šeširom. Kaput u obliku fraka bio je urešen srebrnim gajtanskim ukrasima na ovratniku i manšetama, a epolete su bile i ostale srebrne boje: njihove rese su bijele za karabinijere konjičke postrojbe, a nebeskoplave za pješake.

Kao rod vojske karabinijeri su podijeljeni na divizije koje se brinu svaka za svoju oblast, a one se dalje dijele na čete (*compagnie*), odnosno namjesništva (*luogotenenze*) koje provode naloge vrhovnog zapovjedništva u jedinicama zvanima postaje (*stazioni*), što se poput kapilara protežu svim državnim područjem u izravnom dodiru sa stanovništvom. Takvo ustrojstvo karabinijera 1842. bilo je dopunjeno posebnom konjaničkom postrojbom koja je nekoć obnašala dužnost kraljevih tjelohranitelja, potom dužnost tjelohranitelja predsjednika Talijanske Republike, dok im je danas naziv: Karabinijerska pukovnija straže Republike (*Reggimento Carabinieri Guardie della Repubblica*).

Karabinijeri ponosno ističu kako su sudjelovali u svim talijanskim pobjedama u proteklih stotinu i pedeset godina. Posebice su se istaknuli u bitkama s Francuzima oko Grenoblea u srpnju 1815., a za vrijeme talijanskog preporoda ključnu su ulogu odigrali u bitci kod Pastrenga 1848., natjeravši protivnika u bijeg. Upravo im je ta bitka, kao rodu vojske, priskrbila srebrnu medalju za vojne zasluge, dok su brončana odličja zaslužena u bitkama kod Custoze, Milana, Peschiere, Sommacampagne, Staffala i Valeggia. Sudjelovali su i u Krimskom ratu 1855., dok ih se potkraj 19. stoljeća moglo vidjeti i u Eritreji kod Coatita i Senafa. Uoči I. svjetskog rata sudjelovali su u talijansko-turskom ratu, dok su u I. i II. svjetskom ratu bili gotovo na svim bojištima. Karabinijeri su sudjelovali i u svim bitkama protiv mafije i bandi. U poratnim godinama osobito na području Kalabrije, Sardinije i Sicilije.

## Izvori

* Jurica Miletić, *Karabinjeri: vojnici i policajci*, Hrvatski vojnik, broj 23, ožujak 2005. Arhivirano 2009-10-10 na Wayback Machine-u

## Povezni članci

* Žandarmerija

## Vanjske veze

* Arma dei Carabinieri

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Carabinieri** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  | Ovaj materijal je preuzet sa službenih stranica časopisa *Hrvatski vojnik*. Wikipedia ima **dozvolu** za korištenje materijala s te stranice pod GFDL licencom, uz uvjet isticanja izvora.
 |
# Zametak

Embriji (i jedan punoglavac) nabranih žaba (*Rana rugosa*)
**Zametak**, **embrij** ili **embrion** (grčki: *ἔμβρυον*, plural *ἔμβρυα*) je višestanični diploidni eukariot u najranijem stadiju razvoja, od prve diobe stanica do rođenja, izlijeganja ili klijanja. Kod ljudi se naziva embrijem od trenutka oplodnje do kraja 8. tjedna trudnoće, nakon čega se naziva fetus.

Nauka koja proučava zametke se naziva embriologija.

## Vanjske veze

* Chart of human fetal development
* A Comparative Embryology Gallery Arhivirano 2006-02-06 na Wayback Machine-u
* Development of the human embryo
* The Visible Embryo from fertilization to birth Arhivirano 2010-07-25 na Wayback Machine-u
* The Human Fertilisation and Embryology Authority (HFEA)
# Fetus

Ljudski plod
**Fetus** (od latinskog *fetus* = "leglo, potomak") ili **plod** u medicini označava zametak nakon formiranja unutarnjih organa tokom trudnoće.

Fetus je nerođeni (*prenatalni*) kralježnjak u periodu fetalnog razvoja (period od zametka do rođenja).

Fetalno razdoblje kod čovjeka počinje od 9. tjedna trudnoće i završava rođenjem pojedinca. Tokom fetalnog razdoblja u fetusu se razvija organski sustav, rast i diferencijacija organa fetusa.

Znanost koja se bavi proučavanjem razvoja fetusa zove se embriologija. Razvoj pojedinca se zove ontogeneza.

Pobačaj ili abortus je prekid trudnoće odstranjenjem ili izbačajem embrija iz maternice.

## Veze

* Prenatalni razvoj čovjeka

## Vanjske veze

* National Geographic: U utrobi (video) Arhivirano 2008-09-24 na Wayback Machine-u (`en`)

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Fetus** |
# Materica

**Materica** ili **maternica** (latinski: *Uterus*) je neparni organ koji spada u reproduktivne organe žene. Njena uloga je prihavatanje i održavanje razvoja ploda u toku trudnoće.

## Oblik materice

Šematska frontalna perspektiva ženske anatomije
Materica ima oblik naopako okrenute kruške, na jednom kraju se nalazi grlić ili vrat materice (latinski: *Cervics*) čiji otvor je u vagini i on čini donju trećinu materice. Manjim dijelom građen je od mišića, a većim delom od vezivnog tkiva. U sredini cerviksa je kanal, obložen sluznicom koja je tanja od sluznice tijela materice i sadrži brojne žlijezde, koje izlučuju sluz koja se mijenja tokom ciklusa.

Na druga dva kraja materice su vezani jajovodi (Falopijeve tube). Na kraju svakog jajovoda nalazi se po jedan jajnik.

Materica je smještena između mokraćnog mjehura i završnog dijela debelog crijeva (latinski: *Rectum*). Tijelo materice je dužine oko 4.5 cm, a vrat iznosi 3.5 cm, a težine između 50 i 60 gr. Ukupna dužina materice kod odrasle žene je 7 do 8 cm. U toku trudnoće materica se povećava, da bi se poslije poroda ponov vratila na normalnu veličinu. Dakle, stanje materice varira sa fazama menstrualnog ciklusa i sa godinama žene.

## Građa

Zadnji dio materice i gornji dio vagine
Građena je od tri sloja:

* Spoljašnji glatki sloj - perimetrij
* Mišićni srednji sloj - miometrij
* Unutrašnji sloj sluznice - endometrij

Endometrij je sloj materice koji je važan za trudnoću, jer se u njemu smiješta oplođena jajna ćelija. Naime, u toku trudnoće endometrij zadebljava i postaje ispunjen krvnim žilama za smještaj i potporu razvoju fetusa. Ukoliko do začeća ne dođe endometrij se ljušti i odlazi kao dio menstrualnog krvarenja. Menstrualni ciklus uglavnom se dijeli na 3 faze:

* folikularnu (proliferativnu) fazu
* fazu ovulacije
* lutealnu (sekretornu) fazu

## Oboljenja

Materica i jajovodi
Najčešća oboljenja materice su:

* Prolapsus uteri - ispadanje materice
* Karcinom grlića materice
* Karcinom materice
* Vanmaterična trudnoća
* Fibroidi - benigne neoplazme
* Miomi materice

## Povezano

Fetus u materici između 6. i 7. mjeseca
* Porođaj
* Trudnoća
* Menstrualni ciklus
* Vagina
* Jajovodi
* Jajnici

## Vanjske veze

(na engleskom)

* GraySubject
* Illustration at wku.edu Arhivirano 2007-03-07 na Wayback Machine-u
* SUNYAnatomyLabs Arhivirano 2007-04-30 na Wayback Machine-u

## Dodatne slike

*
* Presjek materice u 4. i 5. mjesecu trudnoće
* Krvni sudovi materice
* Materica posmatrano ozada
* Ženska karlica i njen sadržaj posmatrano frontalno i kaudalno
* Sagitalni presjek donjeg dijela ženskog trupa
* Arterije unutrašnjih organa kod žene (pogled od pozadi)
* Sagitalni presjek ženske karlice

Ženski polni organi