# Apolonije iz Pergama

**Apolonije iz Pergama** (262. pne. — 190. pne.) je antički helenski matematičar i astronom, poznati naučnik aleksandrijskog Muzeona koga su iz poštovanja zvali *Veliki geometar*.

Apolonije je rođen u Pergamu, gradu u južnom delu Male Azije nedaleko od današnjeg grada Burse. Apolonije je dobio ime po helenskom bogu Sunca Apolonu, koji je takođe veoma sličan i hetitskom kultu Apulunaša, veoma razvijenom u Pergu. Na osnovu toga što je zajedno sa Filonidom učio kod Eudema Pergamskog tokom svog boravka u Efesu, pretpostavlja se da je njegova godina rođenja mogla biti oko 250. pnе.

Apolonije počinje školovanje u Efesu kod Eudema Pergamskog, što znamo po tome što je učitelju posvetio prve tri knjige, a Eudem ga savetuje da školovanje nastavi u Aleksandriji. U Aleksandriji uči od Euklidovih učenika. Prvi radovi koje objavljuje su iz astronomije (pominje ih Ptolemej u Almagestu). Potom uglavnom piše matematička dela. Najpoznatije delo su *Kupini preseci* koje mu donosi zvanje *Veliki geometar* i veliko poštovanje među učenim ljudima.

U Aleksandriji je bio običaj da veliki učeni ljudi dobiju nadimak po slovima alfabeta. Apolonija su zvali Epsilon — što je peto slovo alfabeta.

## Kupini preseci

Kupini preseci su delo u 8 knjiga, od kojih je prvih 4 sačuvano na grčkom, 5; 6. i 7. postoje na arapskom, a VIII je izgubljena.

Apolonije u prvoj knjizi svojih *Kupinih preseka* pominje Euklidove *Osnove kupinih preseka* u četiri knjige odakle čita dok sastavlja.

Apolonije prve tri knjige *Kupinih preseka* posvećuje Eudemu Pergamskom (svom učitelju), a posle Eudemove smrti knjige šalje Atalu, učeniku.

## Matematička dela

U svom Matematičkom zborniku Pap nabraja sva Apolonijeva dela:

1. *Odnosi preseka* (grčki: Λογου αποτομη, latinski: *De Rationis Sectione*) u dve knjige sa 180 teorema, sačuvano u arapskom prevodu
2. *Preseci površina* u dve knjige sa 124 teorema, izgubljeno
3. *Određeni odseci* u dve knjige sa 83 teoreme, izgubljeno
4. *Prelazne konstrukcije* u dve knjige sa 125 teorema, izgubljeno
5. *Tangente* u dve knjige sa 60 teorema, izgubljeno
6. *Ravne geometrijske slike* u dve knjige sa 147 teorema, izgubljeno.

Arapski istoričar Ibn an Nadim piše da su sem Kupinih preseka i Odnosa preseka bila poznata i sledeća dela:

1. *O određenim odnosima*, u dve knjige
2. *O podeli likova u srazmeri* u jednoj knjizi
3. *O dodirujućim krugovima*.

Pap takođe spominje i jednu knjigu posvećenu računu sa velikim brojevima, ali ne znamo za naslov.
U komentaru H knjige *Elemenata* Pap pominje Apolonijevu knjigu. Proklo Diadoh u svom komentaru prve knjige *Elemenata* spominje jednu danas nepoznatu Apolonijevu knjigu.

Takozvana XIV knjiga *Elemenata*, koju je napisao Hipsikle, predstavlja vrstu komentara Apolonijevog *Poređenja dodekaedra i ikosaedra*.

Eutokije Askalonski je u komentaru Arhimedovog spisa *O merenju kruga* pomenuo Apolonijevo delo koje se obično prevodi kao *Brzo dobijanje rezultata*, a doslovce je u pitanju naziv travke koja služi da ubrza porođaj. Prema Eutokiju je Apolonije u toj knjizi tačnije izračunao π od Arhimeda. Knjiga je izgubljena.

## Astronomska dela

Ptolemej u XII knjizi *Almagesta* govori o kretanju planeta i komentariše kako je prema onome što je pisao Apolonije iz Perga, i konkretno ne navodeći naziv knjige opširno komentariše očigledno tada bitno astronomsko delo.

Ipolit je u trećem veku spominjao jedan Apolonijev traktat u kome govori o rastojanju od Zemlje do Sunca, Meseca i planeta. Rimski arhitekta Vitruvije u svom delu *Deset knjiga o arhitekturi* spominje instrument „pauk“ za koji tvrdi da ga je napravio astronom Eudoks, mada neki tvrde da je Apolonije.

## Vanjske veze

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. „Apolonije iz Pergama – biografija”. *MacTutor History of Mathematics archive*.  (`en`)