Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sozigen Aleksandrijski

*Za učitelja Aleksandra iz Afrodizijasa videti Sozigen Peripatetičar*
**Sozigen Aleksandrijski** (grčki: Σωσιγένης ο Αλεξανδρεύς, latinski: *Sosigenes*), prema Pliniju Starijem, astronom kojeg je Julije Cezar konsultovao prilikom kreiranja julijanskog kalendara.

## Delo

O njemu se praktično ništa ne zna osim dva pomena u Plinijevoj "Prirodnoj Istoriji". Jedan od njih glasi (knjiga 18, 210-212):

"...Bile su tri glavne škole, Haldejska, Egipatska i Grčka; ovima je četvrtu u našoj zemlji dodao Cezar tokom svoje diktature, koji je uz pomoć učenog astronoma Sozigena (*Sosigene perito scientiae eius adhibito*) vratio godine u sklad sa kretanjem Sunca."
Cezar je na osnovu Sozigenove sugestije uveo novi, solarni, kalendar, umesto starog, lunisolarnog i vremenom dezorganizovanog rimskog kalendara. Novi kalendar je stupio na snagu 1. jan/sij. 45. pne. i tekao jednoliko od, približno, početka naše ere (kada su korigovane prvobitne nedoumice u vezi učestalosti prestupnih godina) do 1582. kada je julijanski kalendar korigovan u gregorijanski, koji ima istu unutrašnju strukturu kao i prethodni. Neke pravoslavne crkve, među njima i srpska, još uvek koriste julijanski kalendar.

Presedan za ovakav oblik kalendara je mogao poticati upravo iz Egipta, gde je vladar Ptolemej III Euerget 238. pne. propisao godinu od 365 +1 dana, koja međutim nikada nije zaživela (v. egipatski kalendar).

Sozigenova astronomska dela su izgubljena, među kojima i jedno s naslovom "Obrtne sfere". Plinije (2, 8) takođe beleži njegovo uverenje da se Merkur okreće oko Sunca.

## Reference
# Teodozije iz Bitinije

**Teodozije iz Bitinije** (cca. 160. pne. - cca. 100. pne.) bio je starogrčki astronom i matematičar, poznat po tome što je napisao djelo *Sfere*, o geometriji sfera.

## Reference

* Ivor Bulmer-Thomas, "Theodosius of Bithynia," *Dictionary of Scientific Biography* 13:319-320.
# Teon Aleksandrijski

**Teon** (grčki: Θέων - *Théon*; oko 335 - oko 405. n.e.), grčki, ili kako neki tvrde egipatski, naučnik i matematičar koji je živeo u rimsko-egipatskoj Aleksandriji.

## Osoba

Biografska tradicija (leksikon Suda) definiše Teona kao "čoveka iz Muzeja (*Mouseion*). Ali moguće je da je i Muzej i Aleksandrijsku biblioteku uništio car Aurelijan stotinak godina ranije, boreći se protiv Zenobije. Neki proučavaoci misle da je te institucije zatvorio patrijarh Teofil Aleksandrijski tek 391. n.e.

Teon je bio otac matematičarke i paganske mučenice Hipatije Aleksandrijske.

## Delo

Teonovo najtrajnije dostignuće bi moglo biti njegovo izdanje Euklidovih Elemenata, objavljeno oko 364., autoritativno do 19. veka. Glavnina Teonovog dela se, međutim, sastojala od komentara na značajna dela njegovih helenističkih prethodnika. Među njima su bili "kolokviji" (*Synousiai*) o Euklidu i komentari (*Exegeseis*) na Ptolomejeve "Priručne tablice" i Almagest, te na tehničkog pesnika Arata.

U jednom od komentara na "Priručne tablice" bio je prvi autor koji je opisao teoriju trepidacije ekvinoksa, alternative precesiji. Teon ju je opisao ali ne i podržao.

## Fusnote originala

## Reference

(na engleskom:)

* G. J. Toomer, "Theon of Alexandria," in *Dictionary of Scientific Biography* 13:321-325.

## Vanjske veze

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. „Teon Aleksandrijski – biografija”. *MacTutor History of Mathematics archive*.  (`en`)
# Ksenokrat

*Za ostale upotrebe, pogledajte Ksenokrat (razvrstavanje).*

| Ksenokrat |
| --- |
| Antička filozofija |
| Zapadna filozofija |
|  |
| Rođenje | cca. 396. pne., Halcedon |
| Smrt | cca. 314. pne. Atena |
| Filozofija |
| Škola/Tradicija | Platonizam |
| Glavni interesi | Logika, fizika, metafizika, epistemologija, matematika, etika |
| Znamenite ideje |
| razvio filozofiju Platona |
| Inspiracija |
| proširi
Od
* Platon, Speusip, pitagorejstvo
 |
| proširi
Na
* Polemo, Krantor i mnogi drugi
 |

**Ksenokrat** je bio grčki filozof, učenik Platonov (406—314. pre n.e.). Pokušao da izmiri doktrine svoga učitelja sa Pitagorinim.
# Islamska matematika

Kopija al-Khwarezmijevog djela *Hisab al-jabr w’al-muqabala*, jednog od najznačajnijih djela u historiji matematike
**Islamska matematika** ili, rjeđe, **arapska matematika**, je izraz koji se koristi za matematiku koja se razvila, odnosno bila karakterističan za islamski svijet u srednjem vijeku ili Zlatnom dobu islama. Tradicionalno se pod time podrazumijevaju svi matematički radovi i dostignuća u periodu od 622. do 1600. na područjima koja su bila pod vlašću Kalifata ili raznih muslimanskih država, odnosno čiji su autori koristili arapski jezik kao svoju *lingua francu*. Iako mnoga matematička djela iz tog perioda nisu dovoljno poznata, arapskim i islamskim učenjacima se pripisuju brojna značajna dostignuća, prije svega vezana uz uvođenje decimalnog sistema, odnosno arapskih brojeva, koji je omogućio korištenje razlomaka, pronalazak algebre te početak proučavanja odnosa algebre i geometrije. Islamski matematičari su imali i važnu ulogu u čuvanju i ponovnom otkrivanju dotle zaboravljenih dostignuća egipatske, grčke i babilonske matematike, odnosno dovođenju na Zapad dostignuća indijske matematike.

## Vanjske veze

* Hogendijk, Jan P. (January 1999). „Bibliography of Mathematics in Medieval Islamic Civilization”. Arhivirano iz originala na datum 2018-12-24. Pristupljeno 2012-06-14.
* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. „Arabic mathematics: forgotten brilliance?”. *MacTutor History of Mathematics archive*.  (`en`)
* Richard Covington, *Rediscovering Arabic Science*, 2007, Saudi Aramco World Arhivirano 2007-05-15 na Wayback Machine-u
# Alkmeon iz Krotona

Alkmeon iz Krotona (prikaz iz 1832. godine).
**Alkmeon iz Krotona** (grč. Ἀλκμαίων, sredina 5. veka st. e.) bio je antički grčki filozof, teoretičar medicine i Pitagorin učenik.

Premda je većinom pisao o temama iz medicine, čini se da ipak nije bio lekar, nego prvenstveno teoretičar koji se bavio filozofijom nauke. Najznačajniji je zbog svojih istraživanja na polju ljudske anatomije, u okviru kojih je bio začetnik disekcije, a neki ga ispitivači smatraju prvim ko je identifikovao Eustahijevu trubu i optički nerv. Takođe je prvi ukazao na mozak kao centralni organ čula. Alkemon je prvi razmatrao unutrašnje uzroke bolesti i postavio tezu da zdravlje predstavlja stanje ravnoteže između suprotstavljnih temperamenata te da bolesti nastaju zbog problema u čovekovom okruženju, nepravilne ishrane i životnih navika. Alkmeon smatra da je bolest analogna monarhiji, jer u čovekovom telu remeti ravnotežu između suprotstavljenih elemenata koji ga čine. Ovu teoriju o suprotstavljenim elementima možda je pruzeo od pitagorejaca, ali nju nalazimo već kod Anaksimandra.

Alkmeon je napisao jedno prozno delo, koje se tradicionalno naziva *O prirodi* (Περὶ φύσεως), u kome obrazlaže razlike između bogova i ljudi: samo oni prvi poseduju sigurno znanje, dok ljudi mogu samo nagađati i pretpostavljati. Za čoveka znanje je prelaz sa onoga što je vidljivo na ono što nije, a pošto taj prelaz ne mora uvek biti uspešan, čovek nema nikakvih garancija za uspeh. Za bogove, međutim, nema razlike između onoga što je vidljivo i što nije. Prema Alkmeonu, čovek se od životinja razlikuje po tome što ne poseduje samo osećaje, nego i razumevanje koje usklađuje, obrađuje i povezuje obaveštenja koja dobija čulima.

Alkmeon se bavio i astrologijom i meteorologijom. U Krotonu je u Alkmeonovu čast bio podignut spomenik, u obliku jedra, na kome je bio predstavljen zajedno sa svojim učiteljem Pitagorom.

## Povezano

* Antička filozofija
* Presokratska filozofija
* Pitagorejska škola

## Vanjske veze

* Alcmaeon of Croton entry in the Stanford Encyclopedia of Philosophy.
* Alcmaeon of Croton at *Science World Biography*

**Presokratska filozofija** > Sokratska filozofija > Helenističko-rimska filozofija

|  |
| --- |
| **Miletska škola** :
Tales ·
Anaksimandar ·
Anaksimen
**Pitagorejci** :
Pitagora ·
Alkmeon ·
Filolaj ·
Arhita ·
Timaj
**Efeška škola** :
Heraklit —
**Elejska škola** :
Ksenofan iz Kolofona ·
Parmenid ·
Zenon iz Eleje ·
Melis sa Samosa
**Pluralistička škola** :
Anaksagora ·
Empedokle —
**Atomisti** :
Leukip ·
Demokrit
**Sofisti** :
Protagora ·
Prodik ·
Gorgija ·
Hipija ·
Kritija
Diogen iz Apolonije ·
Ferekid sa Sirosa
 |
# Timaj iz Lokrija

**Timaj iz Lokrija** bio je grčki pitagorejski filozof, koji je živeo u južnoitalskom gradu Lokriju u 5. veku stare ere. On je naslovni lik u Platonovom dijalogu *Timaj*, a pojavljuje se i kao jedna od ličnosti u Platonovom dijalogu *Kritija*.

U kasnije vreme Timaja pominju sledeći antički pisci:

* Ciceron u *Državi* (*De re publica*, I, 10, 16), gde je spomenut kao blizak Platonov prijatelj,
* Proklo u komentaru Platonovog *Timaja* (II, 38, 1),
* Simplikije i Diogen Laertije u svojim opisima i komentarima Aristotelovih dela.

Izgleda da su svi spomeni o njemu u antici poticali od Platona. Moguće je i da je Timaj bio samo fiktivni lik kojega je Platon izmislio za dijalog koji je po njemu nazvao.

## Povezano

* Timaj (dijalog)
* Pitagorejska škola

**Presokratska filozofija** > Sokratska filozofija > Helenističko-rimska filozofija

|  |
| --- |
| **Miletska škola** :
Tales ·
Anaksimandar ·
Anaksimen
**Pitagorejci** :
Pitagora ·
Alkmeon ·
Filolaj ·
Arhita ·
Timaj
**Efeška škola** :
Heraklit —
**Elejska škola** :
Ksenofan iz Kolofona ·
Parmenid ·
Zenon iz Eleje ·
Melis sa Samosa
**Pluralistička škola** :
Anaksagora ·
Empedokle —
**Atomisti** :
Leukip ·
Demokrit
**Sofisti** :
Protagora ·
Prodik ·
Gorgija ·
Hipija ·
Kritija
Diogen iz Apolonije ·
Ferekid sa Sirosa
 |
# Efeška škola

**Efeška škola** je termin koji se ponekad koristi da bi se označila filozofska misao antičkog grčkog filozofa Heraklita iz Efesa, koji je praelementom (bitkom) čitavoga sveta smatrao vatru. Prema njemu, dakle, bitak je materijalan i jedan, ali Heraklit istovremeno priznaje da u svetu stalno dolazi do promene. Kretanje praelementa (vatre) je protivrečno, ono je disharmonično, iako je harmonija konačni rezultat tog procesa. Ta promena, taj prelaz materije iz jednoga stanja u drugo, ne događa se slučajno, nego se vrši po stalnoj zakonitosti, u izvesnim granicama i u određenom vremenu. Taj opšti zakon naziva Heraklit logosom (λόγος). Prema tome, "efeškom školom" mogli bismo nazvati onu ranu grčku filozofsku misao koja u problemu Jednog i Mnoštva (i njihovom međusobnom odnosu) nastoji pomiriti dve "krajnosti": parmenidovsko tvrđenje Jednog i poricanje mnoštva i promene, s jedne strane, te pitagorovsko tvrđenje Mnoštva (monada) i kretanja i poricanje Jednog, s druge strane. Heraklit, međutim, koliko je danas poznato, nije imao direktnih učenika i nastavljača, pa se izraz "efeška škola" može koristiti samo uslovno.

## Povezano

* Antička filozofija
* Presokratska filozofija
* Filozofija u tragičnom razdoblju Grka
* Miletska škola
* Pitagorejska škola
* Elejska škola

**Presokratska filozofija** > Sokratska filozofija > Helenističko-rimska filozofija

|  |
| --- |
| **Miletska škola** :
Tales ·
Anaksimandar ·
Anaksimen
**Pitagorejci** :
Pitagora ·
Alkmeon ·
Filolaj ·
Arhita ·
Timaj
**Efeška škola** :
Heraklit —
**Elejska škola** :
Ksenofan iz Kolofona ·
Parmenid ·
Zenon iz Eleje ·
Melis sa Samosa
**Pluralistička škola** :
Anaksagora ·
Empedokle —
**Atomisti** :
Leukip ·
Demokrit
**Sofisti** :
Protagora ·
Prodik ·
Gorgija ·
Hipija ·
Kritija
Diogen iz Apolonije ·
Ferekid sa Sirosa
 |
# Melis sa Samosa

**Melis sa Samosa** (grč. Μέλισσος ὁ Σάμιος, rođen oko 470. god. st. e.) bio je samoski državnik i pomorski vojni zapovednik, koji se takođe bavio filozofijom kao pripadnik elejske škole, te izvršio određeni uticaj na atomističku filozofiju Leukipa i Demokrita.

Melis je zapovedao samoskom flotom koja je porazila Atinjane 440. godine st. e. tokom ustanka Samosa protiv Atine u okviru Delskog pomorskog saveza.

Melis je bio učenik Parmenida, čije je filozofske postavke dopunio. Melisova dela, čiji su fragmenti sačuvani kod Simplikija i koje pominje Aristotel, bila su posvećena odbrani Parmenidovog učenja. Prema njemu, bitak nema početak jer nije moguće da je nastao iz ničega (εἴη γὰρ ἂν οὔτω καὶ οὐ γένοιτο; *ex nihilo nihil fit*). Isto tako, on je nepropadljiv, jer bitak ne može preći u nebitak, a ako biće prelazi u drugo biće, tu nikakvog propadanja ni nema.

Parmenid je tvrdio da bitak ili Jedno jeste prostorno konačno, ali Melis tu postavku nije prihvatio. Ako je bitak konačan, onda izvan njega mora postojati ništa, čime bitak mora biti okružen ili ograničen. Međutim, ako je bitak ograničen ničim, onda bitak mora biti beskonačan a ne konačan. Ne može postojati praznina izvan bitka, "jer praznina je ništa, a ništa zaista ne bi moglo da bude" (fr. 7).

Prema Aristotelu (*Metaph*. 986b 18–21), Melis je Jedno shvatao kao materijalno. Međutim, Simplikije navodi jedan fragment kojim dokazuje da Melis nije Jedno smatrao kao telesno, nego kao bestelesno: "Zaista, ako bi uopšte bilo, moralo bi biti jedno; a pošto je jedno, ono ne sme imati nikakvo telo; jer ako bi imalo debljinu, imalo bi i delove i više ne bi bilo jedno" (fr. 9; Simplic., *Phys*. 109, 34). Međutim, izgleda da Melis ovde zapravo govori o jednom hipotetičkom slučaju, odnosno o slučaju da su u pravu zastupnici pitagorejske teze o postojanju mnoštva jediničnih priroda (monada): Melis tu zapravo pokušava da opovrgne postojanje pitagorejskih krajnjih jedinica, a da uopšte ne govori o parmenidskom Jednom.

## Povezano

* Antička filozofija
* Presokratovci
* Pitagora
* Ksenofan iz Kolofona
* Zenon iz Eleje

**Presokratska filozofija** > Sokratska filozofija > Helenističko-rimska filozofija

|  |
| --- |
| **Miletska škola** :
Tales ·
Anaksimandar ·
Anaksimen
**Pitagorejci** :
Pitagora ·
Alkmeon ·
Filolaj ·
Arhita ·
Timaj
**Efeška škola** :
Heraklit —
**Elejska škola** :
Ksenofan iz Kolofona ·
Parmenid ·
Zenon iz Eleje ·
Melis sa Samosa
**Pluralistička škola** :
Anaksagora ·
Empedokle —
**Atomisti** :
Leukip ·
Demokrit
**Sofisti** :
Protagora ·
Prodik ·
Gorgija ·
Hipija ·
Kritija
Diogen iz Apolonije ·
Ferekid sa Sirosa
 |
# Pluralistička škola

**Pluralistička škola** je moderni termin kojim se označavaju presokratski antički filozofi koji su nastojali pomiriti parmenidovsko poricanje kretanja kao privida sa činjenicom čulnog iskustva o svetu koji se nalazi u stalnoj promeni, činjenicom koju je u svojoj filozofskoj misli naročito isticao Heraklit. Takva su pre svega bila nastojanja Empedokla i Anaksagore.

## Povezano

* Elejska škola
* Pitagora
* Pitagorejci
* Zenon iz Eleje

**Presokratska filozofija** > Sokratska filozofija > Helenističko-rimska filozofija

|  |
| --- |
| **Miletska škola** :
Tales ·
Anaksimandar ·
Anaksimen
**Pitagorejci** :
Pitagora ·
Alkmeon ·
Filolaj ·
Arhita ·
Timaj
**Efeška škola** :
Heraklit —
**Elejska škola** :
Ksenofan iz Kolofona ·
Parmenid ·
Zenon iz Eleje ·
Melis sa Samosa
**Pluralistička škola** :
Anaksagora ·
Empedokle —
**Atomisti** :
Leukip ·
Demokrit
**Sofisti** :
Protagora ·
Prodik ·
Gorgija ·
Hipija ·
Kritija
Diogen iz Apolonije ·
Ferekid sa Sirosa
 |
# Prodik

**Prodik sa Keosa** (grč. Πρόδικος, oko 465–415. god. st. e.) bio je antički grčki filozof, koji je pripadao prvoj generaciji sofista, odnosno starijim sofistima.

Prodik je došao u Atinu kao deo izaslanstva sa ostrva Keosa koje se nalazi u Egejskom moru. Za stanovnike toga ostrva govorilo se da su skloni tmurnom raspoloženju, a takve sklonosti pripisivale su se i Prodiku, s obzirom na to da mu se u pseudoplatonovskom dijalogu *Aksioh* pripisuje mišljenje da je smrt poželjna kako bi se ljudi oslobodili svih zala života. Prema Prodiku, strah od smrti je besmislen, jer smrt se ne dotiče živih, jer dok god je neko živ, njega smrt ne dotiče, ali se ne dotiče ni mrtvih, zbog toga što su mrtvi i više ništa ne osećaju (366c sq). Međutim, autentičnost ovih navoda još uvek je predmet sporenja.

Prodik je možda značajniji po svojoj teoriji o nastanku religije. Smarao je da su ljudi u početku kao božanstva poštovali Sunce, Mesec, reke, jezera itd., drugim rečima, ono što im je bilo korisno i što im je donosilo hranu. Kao primer Prodik navodi kult Nila u Egiptu. Nakon ovog prvobitnog oblika obožavanja, usledio je drugi u kome su pronalazači raznih veština – poljoprivrede, vinogradarstva, obrade metala itd. – stekli božansko poštovanje: Demetra, Dionis, Hefest i drugi. Stoga je Prodik smatrao da je molitva izlišna, zbog čega je – kako se čini – imao i problema s atinskim vlastima (fr. 5).

Slično Protagori, Prodik se posebno bavio lingvističkim proučavanjima. U nekoliko Platonovih dijaloga spominju se Prodikove lingvističke teorije i važnost koju je pridavao ispravnom imenovanju predmeta.

## Povezano

* Antička filozofija
* Presokratovci
* Gorgija

**Presokratska filozofija** > Sokratska filozofija > Helenističko-rimska filozofija

|  |
| --- |
| **Miletska škola** :
Tales ·
Anaksimandar ·
Anaksimen
**Pitagorejci** :
Pitagora ·
Alkmeon ·
Filolaj ·
Arhita ·
Timaj
**Efeška škola** :
Heraklit —
**Elejska škola** :
Ksenofan iz Kolofona ·
Parmenid ·
Zenon iz Eleje ·
Melis sa Samosa
**Pluralistička škola** :
Anaksagora ·
Empedokle —
**Atomisti** :
Leukip ·
Demokrit
**Sofisti** :
Protagora ·
Prodik ·
Gorgija ·
Hipija ·
Kritija
Diogen iz Apolonije ·
Ferekid sa Sirosa
 |
# Kritija

*Za Platonov dijalog, v. članak Kritija (dijalog)*
**Kritija** (grč. Κριτίας, 460-403. st. e.) bio je atinski političar, književnik i filozof. Bio je Platonov ujak i jedan od vodećih članova tridesetorice tirana koji su preuzeli vlast u Atini nakon njenog poraza od Sparte u peloponeskom ratu. Bio je Sokratov učenik i zatim blizak prijatelj, a to što se pokazao kao jedan od najnasilnijih članova vladajuće oligarhijske grupacije, svakako nije uvećalavalo Sokratov ugled među atinskim demosom.

Kao književnik, Kritija je pisao tregedije, elegije i prozna dela. Prema nekim izvorima, kao što je, na primer, Sekst Empirik, Kritija je autor i Sizifovog fragmenta, sačuvanog odlomka jedne satirske igre.

Kritijin lik pojavljuje se u Platonovim dijalozima *Harmid* i *Protagora*. Kritijin lik u Platonovim dijalozima *Timaj* i *Kritija* verovatno nije identičan s ovim Kritijom, već sa njegovim istoimenim dedom.

## Vanjske veze

* Internet Encyclopedia of Philosophy, s.v. *Critias*

**Presokratska filozofija** > Sokratska filozofija > Helenističko-rimska filozofija

|  |
| --- |
| **Miletska škola** :
Tales ·
Anaksimandar ·
Anaksimen
**Pitagorejci** :
Pitagora ·
Alkmeon ·
Filolaj ·
Arhita ·
Timaj
**Efeška škola** :
Heraklit —
**Elejska škola** :
Ksenofan iz Kolofona ·
Parmenid ·
Zenon iz Eleje ·
Melis sa Samosa
**Pluralistička škola** :
Anaksagora ·
Empedokle —
**Atomisti** :
Leukip ·
Demokrit
**Sofisti** :
Protagora ·
Prodik ·
Gorgija ·
Hipija ·
Kritija
Diogen iz Apolonije ·
Ferekid sa Sirosa
 |
# Aleksandrija (razvrstavanje)

**Aleksandrija** se može odnositi na:

* Aleksandrija, Egipat
* Alexandria, Rumunjska
* Alexandreia, Grčka (en)

Sjedinjene Američke Države:

* Alexandria, Indiana
* Alexandria, South Dakota
* Alexandria, Kentucky
* Alexandria, Louisiana
* Alexandria, Minnesota
* Alexandria, Missouri
* Alexandria, Nebraska
* Alexandria, Ohio
* Alexandria, Pennsylvania
* Alexandria, Tennessee
* Alexandria, Virginia
* Alexandria, Alabama

## Povezano

* Alexandria (razvrstavanje)
# Bulevar

| Bulevar Boulevard |
| --- |
| Najslavniji bulevar na svijetu pariški Champs-ÉlyséesNajslavniji bulevar na svijetu pariški Champs-Élysées
 |
|  |

**Bulevar** (od francuskog: *Boulevard*, koja je došla od srednjovjekovne holandske - *bolwark* = bastion) je široka - dobro uređena ulica, najčešće sa po nekoliko voznih trakova za vozila, i isto tako širokim pješačkim stazama.

## Karakteristike

Najstariji bulevari podignuti su po Bliskom Istoku - naročito po Antiohiji.

Bulevari su obično glavne osi grada, koji omogućuju širok i cjeloviti pogled na grad. Pravocrtni i geometrijski precizni bulevari bili su zaštitni znak dizajna kog se držala pariška akademija École des Beaux-Arts, dok su zakrivljene i krivudave avenije bile češće kod naturalističkih škola urbanizma nastalih u drugoj polovici
19. vijeka.

Brojni bulevari podignuti su na mjestima nekadašnjih bedema, kao što je to u Pragu ili po bečkoj Ringstrasse. Ali ima i puno drugih primjera u kojima je prostor za njihovu izgradnju - planiran i čuvan, kao što je to u slučaju pariške Champs-Élysées i vašingtonskih avenija.

Po Italiji se široke ulice sa okolnim travnjacima i drvoredima zovu Corso ili Largo.

## Povezano

* Avenija

## Reference

## Vanjske veze

* *Boulevard, Thoroughfare* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Aleksandrija (muhafaza)

| Muhafaza Aleksandrija
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Egipta
 |
| **Upravni oblik** | muhafaza
 |
| **Službeni jezik** | arapski
 |
| **Glavni grad** | Aleksandrija
 |
| **Muhafiz** | Mohamed Taher Elsherief
 |
| Površina
 | 2300 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 5.259.818
 |
| **Gustoća** | 2287 stanovnika na km²
 |

**Muhafaza Aleksandrija** (arapski: محافظة الإسكندرية / Muḥāfāzah Al Iskandariyah) je jedna od 27 muhafaza na koje je Egipat administrativno podjeljen.

## Geografija

Muhafaza se nalazi na sjeverozapadu zemlje, prostire se na površini od 2,300 km², na kojoj živi 5,259,818
stanovnika.

### Administrativna podjela

Muhafaza Aleksandija je administrativno podjeljena na 9 distrikta; Montazah Ava, Montazah Tani, Gomrok, Amreja, Agami, Borg Al Arab, Istočni, Centralni i Zapadni.

Administrativni centar provincije je grad Aleksandrija.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Alexandria* (`en`)
# Muhafaza

**Muhafazah** (arapski: محافظة) je upravna jedinica obično prvog stupnja u arapskim zemljama, ono što bi donekle odgovaralo pojmu *provincija* ili *oblast* u evropskim zemljama. Englezi taj termin prevode kao *guvernat*, teritorij pod upravom *guvernera*.
Na muhafaze su podjeljene slijedeće arapske države;

* Bahrein
* Egipat
* Irak
* Jordan
* Kuvajt
* Libija (povijesna podjela)
* Libanon
* Oman
* Palestinska samouprava
* Saudijska Arabija (kod nje su Muhafaze jedinice drugog upravnog stupnja)
* Sirija
* Jemen

Tunis ima upravnu podjelu po uzoru na otomanske *vilajete*.