# Almati

| Almati Алматы |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| **Nadimak:Južni glavni grad*, *Grad jabuka* |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kazahstan
 |
| **Osnivanje** | 1854.
 |
| **Status grada** | 1867.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Darhan Satibaldi
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 324 km²
 |
| **Najveća visina** | 900
 |
| **Najmanja visina** | 700
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2008.)
 |
|  - **Grad** | 1 324 739
 |
|  - **Gustoća** | 4.152 stanovnika/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC+6)
 |
| **Poštanski broj** | 050000 - 050063
 |
| **Pozivni broj** | +7 727
 |
| **Pokrajina** | Almati
 |
| **Službena stranica** almaty.kz
 |
| Karta
 |
| Almaticlass=notpageimage| Almati na karti Kazahstana |

**Almati** (kazaški: *Алматы*; do 1993. **Alma-Ata** ruski: *Алма-Ата*; do 1921. **Vernij**,ruski: *Верный*), je najveći grad Kazahstana od 1 324 739 stanovnika (2008.), što predstavlja 8% ukupnog stanovništva. On je najvažniji ekonomski, obrazovni, kulturni i komercijalni centar zemlje.

*Almati* je bila glavni grad Kazaške SSR od 1929. do 1998. i glavni grad nezavisnog Kazahstana od 1991. do 1997., a tad je prijestolnica premještena u centalno položenu Astanu.

## Geografija

Pogled na grad sa Zelenog brda
*Almati* je smješten u jugoistočnom dijelu Kazahstana, udaljen 80 km od granice s Kirgistanom i oko 300 km od granice s Kinom.

*Almati* leži na sjevernim obroncima planine Zailijski Alatau (dio masiva Tanšan) na prosječnoj nadmorskoj visini od 700 do 900 m, na mjestu gdje se rijeke Ülken (Velika) i Kiši (Mala) Almati slivaju u ravnicu. Grad ima kontinentalnu klimu s malo padalina, relativno umjerenu zbog položaja među planinama.

Većinsko stanovništvo grada su Rusi i Kazasi, uz nešto manje Ukrajinaca, Ujgura, Tatara i Nijemaca.

*Almati* leži u geološki vrlo nestabilnom terenu, pa su ga u dva navrata, 1887. i 1911. pogodili razorni potresi.
Enormo klizanje zemlje sa poplavom koju je prouzročila rijeka Kiši Almati uništilo je puno kuća i pobilo dosta ljudi, 1921.
Da se spriječi moguće daljnje kllizanje zemljišta 1966. eksplozivima je izazvano klizanje sve do izgrađene brane od 100 metara, koja je uspjela spasiti grad i dokazala svoju efikasnost 1973., ali je zbog sigurnosti povišena na 140 m.

Novi moderni centar grada
## Historija

Današnji grad osnovan je 1854. kad su Rusi izgradili vojnu utvrdu *Zailijskij* (ruski: *Заилийский*), na mjestu gdje je nekad ležalo antičko naselje *Almali* kog su razorili Mongoli u 13. vijeku. Već od iduće godine, 1855. utvrdi je promjenjeno ime u Vernij (ruski: *Верный*), oko koje su se počeli naseljavati trgovci i seljaci iz evropske Rusije, Tatari i Kozaci. Pa je 1867. iz utvrde izrastao grad po imenu *Vernij*, koji je proglašen administrativnim centrom novoformirane Semirečenske oblasti u ruskom Turkestanu. Do 1906. broj stanovnika *Vernija* popeo se na 27 000, od njih su dvije trećine bili Rusi i Ukrajinci.

Sovjeti su zavladali gradom 1918. a 1921. pogrešno su mu promjenili ime u *Alma Ata*,(koje doslovno prevedeno znači "Otac jabuka"), umjesto kazahski Almati (mnogo jabuka) zbog puno drva tog voća koje raste u tom kraju. Razvoju grada išlo je na ruku kad je 1929. postao glavni grad Kazaške SSR umjesto Kizilorda, kao i dovršetak željezničke pruge Turkestan–Sibir, 1930. Nakon tog je grad počeo rapidno rasti, od 46 000 koliko je imao 1926. do 221 000 u 1939. Rast grada nastavio se i za Drugog svjetskog rata kad je u njega izmješteno puno tvornica iz evropskog dijela Sovjetskog Saveza.

Nakon što je Kazahstan stekao nezavisnost, 1991., gradu je promjenjeno ime u *Almati*. Kazahstanska vlada odlučila je 1994. preseliti prijestolnicu u Astanu, što je napravljeno do 1997.

Saborna crkva Kristova uskrsnuća
## Obrazovanje i znamenitosti

*Almati* ima brojne visokoškolske institucije, Kazaški nacionalni univezitet Al-Farabi osnovan 1934., pedagoški, ekonomski, politehnički, agronomski i medicinski institut, i veliku Nacionalni biblioteku.
U gradu djeluje Kazaška akademija nauke i umjetnosti sa svojim brojnim naučno – istraživačkim institutima. *Almati* ima operu, brojne muzeje i teatre koji daju predstave na ruskom, kazaškom i ujgurskom.

Najveća znamenitost grada je nekadašnja saborna crkva Kristova uskrsnuća, današnji muzej, podignuta 1907. koja je druga po veličini drvena građevina na svijetu.
*Almati* je planski izgrađen grad koji se ravnomjerno širi od centra u dužinu od 20 km, sa puno parkova i drvoreda uz široke bulevare, pa ga drže za naljepši grad Kazahstana. Grad ima zoološki i botanički vrt i nekoliko stadiona.

Odmah iznad grada na planini Kök Töbe, do koje vozi žičara nalazi se Park prirode i rekreaciona zona grada. Sjeverno od grada leži veliko akumulaciono jezero Kapčagaj na rijeci Ili.

## Privreda i transport

*Almati* je glavni privredni centar zemlje, u njemu se nalazi 1 / 3 sve prehrambene industrije, i 1 / 4 lake industrije.

Grad je relativno izoliran, jer se samo željeznicom i avionom povezan sa svijetom, cestom je gotovo nemoguće doći do njega. Aerodrom Almati (IATA: **ALA**, ICAO: **UAAA**) je izgrađen još 1930.

Za razliku od toga, grad ima idealno rješen javni transport, koji će biti i bolji kad se dovrši
U izgradnji je Almatinski metrometro.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica Arhivirano 2009-02-06 na Wayback Machine-u (`ru`)
* *Almaty* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)}