Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Šleska

| Šleska
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Poljska  Njemačka  Češka
 |
| **Glavni grad** | Wrocław
 |
| Površina
 | 40.400 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 8.000.000
 |
| **Gustoća** | 198.020 stanovnika na km²
 |

**Šleska** ili **Šlezija** je historijska regija u srednjoj Evropi koja se danas većim dijelom nalazi u Poljskoj, a manjim dijelom u Češkoj i Njemačkoj.

Najveći šleski gradovi su Wrocław i Katowice u Poljskoj i Ostrava u Češkoj. Najveća rijeka koja protječe Šleskom je Odra. Zauzima površinu od 1.717 km2 i ima oko 3 miliona stanovnika.

## Osobine i historija

ZastavaGrb
Šleska se nalazi uz gornji i srednji tok rijeke Odre i jasno je ograničena na jugu planinskim lancem Sudeta. Njegov historijski glavni grad i glavno središte je grad Wrocław (nj. *Breslau*), a na području historijske Sleške nalaze se gradovi Ostrava (*Ostrau*), Katowice (*Kattowitz*), Gliwice (*Gleiwitz*), Bytom (*Beuthen*), Zabrze (*Hindenburg*), Syców (*Groß Wartenberg*), Namysłów (*Namslau*), Tychy (*Tichau*), Opole (*Oppeln*), Wałbrzych (*Waldenburg*), Zielona Góra (*Grünberg*), Chorzów (*Königshütte*), Brzeg (*Brieg*), Legnica (*Liegnitz*), Kłodzko (*Glatz*), Jelenia Góra (*Hirschberg*), Lubin (*Lüben*), Głogów (*Glogau*), Świdnica (*Schweidnitz*), Bolesławiec (*Bunzlau*), Oleśnica (*Oels*), Mysłowice (*Myslowitz*), Będzin (*Bendsburg*), Racibórz (*Ratibor*), Havířov (*Hawierow*), Český Těšín (*Teschen*), Görlitz.

Razni nazivi ove pokrajine su prilično slični u raznim jezicima i povezana su s imenom rijeke (danas rijeka Ślęza) i brda (planina Ślęża) u srednjo-južnoj Šleskoj, koja je služila kao mjesto kulta za pogane prije pokrštavanja. Neki polonisti naziv Ślęża [ˈɕlɛ̃ʐa] ili Ślęż [ɕlɛ̃ʂ] svode na sa staropoljskim riječima ślęg [ɕlɛŋk] i śląg [ɕlɔŋk], što znači vlaga ili slično.

## Podjele

* Gornja Šleska, glavni grad: Opole;
* Donja Šleska, glavni grad: Wrocław;
* Češka Šleska (*Moravska Šleska*) i Austrijska Šleska, glavni gradovi: Opava i Ostrava.

## Nazivi

* polj. *Śląsk*
* češ. *Slezsko*
* njem. *Schlesien*
* njemšl. *Schläsing*
* šl. *Ślůnsk*
* dlsrp. *Šlazyńska*
* glsrp. *Šleska*
* lat. *Silesia*
* fr. *Silésie*
* niz. *Silezië*
* it. *Slesia*
* svk. *Sliezsko*
* kaš. *Sląsk*

## Povezano

* Šlezija

## Reference
# Pomeranija

Pomorje u pruskoj kraljevini 1905.
**Pomeranija** (njemački: *Pommern*) ili **Pomorje** (poljski: *Pomorze*) je istorijska oblast na severozapadu centralne Evrope. Izlazi na Baltičko more, a prostire se između reka Odre i Visle. Naseljena je pretežno Slovenima. Tokom 10. veka njome su vladali poljski kraljevi, a krajem 12. stoleća počinju da je naseljavaju Nemci, najviše u zapadnim i centralnim delovima. Od 1308., istočnu Pomeraniju su držali vitezovi tevtonskog reda sve dok je Poljaci nisu povratili 1466. Za vreme Svetog rimskog carstva ovom regijom vladaju poljske vojvode sve do 1630. godine kada jedan deo Pomeranije biva anektiran od Švedske koja će ga pokloniti Prusiji 1815. u zamenu za Norvešku kojom su do tada vladali Danci. Drugi deo Pomeranije dolazi u vlasništvo Brandenburškog/pruskog (Brandenburg postaje Prusija 1701.) kneza 1637. godine. 1815. Pruska se ujedinjuje sa zapadnom i centralnom Pomeranijom i naziva je *Pomern*. Većina ove regije pripada Poljskoj, dok manji, najzapadniji deo, pripada Nemačkoj.

Područje povjesne pokrajine danas obuhvaća istočni dio njemačke pokrajine Mecklenburg-Zapadno Pomorje i Poljska vojvodstva; Zapadnopomeransko, Pomeransko i Kujavsko-pomeransko vojvodstvo.

* Grb Pomeranije u Pruskoj Kraljevini
* Provincija Pomeranija u Nemačkom carstvu, 1870.
* Grb Pomeranije od 15.-17. veka
* Grb Pomeranije

## Povezano

* Provincija Pomeranija
* Meklenburg-Zapadna Pomeranija
# Stade

| Štade *Stade* |
| --- |
|  Štade |
|  |
|  Grb
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Njemačka
 |
| Gradonačelnik
 | *Andreas Rieckhof* (SPD)
 |
| Savezna država
 | Donja Saksonija
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 45.918
 |
| Gustina stanovništva
 | 417 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, ljeti UTC+2
 |
| Nadmorska visina
 | 9 m
 |
| Površina
 | 110,0 km²
 |
| ŠtadeŠtade (Njemačke)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 21682
 |
| Pozivni broj
 | 04141,04146
 |
| Registarska oznaka
 | STD
 |
| Web-stranica
 | www.stade.de |

**Štade** (njemački: *Stade*) je grad u njemačkoj saveznoj državi Donja Saksonija. Jedno je od 40 opštinskih središta okruga Štade. Prema procjeni iz 2010. u gradu je živjelo 45.918 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (*AGS*) 3359038, *NUTS* (DE939) i *LOCODE* (DE STA) kod.

## Geografski i demografski podaci

Položaj grada u okrugu Štade
Štade se nalazi u saveznoj državi Donja Saksonija u okrugu Štade. Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 9 metara. Površina opštine iznosi 110,0 km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 45.918 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 417 stanovnika/km².

## Međunarodna saradnja

| Mjesto
 | Država
 | Vrsta saradnje
 | Od
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Goldap
 | Poljska
 | partnerstvo
 | 1998.
 |
| Givat Šumel
 | Izrael
 | partnerstvo
 | 1987.
 |
| Karlshamn
 | Švedska
 | partnerstvo
 | 1984.
 |
| Ikaalinen
 | Finska
 | kontakt
 | 1985.
 |
| Lejkvud
 | SAD
 | prijateljstvo
 | 1993.
 |
| Izvor |

## Reference

## Literatura

* Berger, Dieter (1999). *Geographische Namen in Deutschland*. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
* Fulbrook, Mary (1991). *A Concise History of Germany*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
* Gareth, Shaw (2011). *Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography)* (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
* Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). *Germany (Modern World Nations)* (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
* Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). *Demographic Change in Germany* (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
* Berghahn, V. R. (2004). *Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century* (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
* Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). *Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte* (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
* Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). *Grosser Atlas zur Weltgeschichte*. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Portal NemačkaDeo Vikipedije posvećen temama vezanim za **Nemačku.** |

* Zvanični sajt opštine (`de`)
* Nem. Savezni zavod za statistiku (`de`)
* Stalna konferencija gradova i opština (`de`)
* KommOn Arhivirano 2014-04-29 na Wayback Machine-u - Informacioni sistem gradova, opština i okruga. (`de`)
# Porajnje

Porajnje i Ruhrska oblast pod savezničkom okupacijom iza prvog svjetskog rata (1919 - 1930): Liga naroda (Saar) - zeleno; Francuska - plavo; Velika Britanija - tamnocrveno; Belgija - žuto; francusko-belgijska okupacija Ruhra - žuto-plavo
**Rajnska oblast** ili **Porajnje** (njemački: *Rheinland*, nizozemski: *Rijnland*, francuski: *Rhénanie*) označava sve oblasti uz obale rijeke Rajne. U svom užem smislu se pod time podrazumijeva sva područja današnje Njemačke duž donjeg i srednjeg toka Rajne između Bingena i granice sa Nizozemskom, odnosno ušća rijeke Neckar kod Kölna. Područje otprilike odgovara teritorijama današnjih saveznih pokrajina Sjeverna Rajna-Vestfalija i Porajnje-Falačka.

## Izvori

* Walter Marsden: *The Rhineland*. Hastingshouse/Daytrips Publ., ISBN 0-8038-2070-4 (online version (Google Books)
* Ken Ford, Tony Brian: *The Rhineland 1945: The Last Killing Ground in the West*. Osprey Publishing 2000, ISBN 1-85532-999-9
# Holstein

*Za ostale upotrebe, pogledajte Holstein (razvrstavanje).*
Grb Holsteina.
**Holstein** (njemački izgovor: [ˈhɔlʃtaɪn]; Šablon:Lang-nds; danski: *Holsten*; latinski i historijski engleski: *Holsatia*) je oblast između rijeka Elbe i Eidera. Predstavlja južnu polovicu Schleswig-Holsteina, najsjevernije države u Njemačkoj.

Holstein je nekoć postojao kao njemačka **Grofovija Holstein** (njemački: *Grafschaft Holstein*; 811–1474), a kasnije **Vojvodstvo Holstein** (njemački: *Herzogtum Holstein*; 1474–1866), te je bio najsjevernija teritorija Svetog Rimskog Carstva. Historija Holsteina je blisko povezana sa historijom danskog Vojvodstva Schleswig (danski: *Slesvig*). Glavni grad Holsteina je Kiel.

Holsteinovo ime dolazi od **Holcetae**, naziva za saksonsko pleme koje Adam Bremenski spominje kao stanovnike sjeverne obale Elbe, zapadno od Hamburga. Ime znači "stanovnici šume" (sjeverni donji saksonski: Hol(t)saten; njemački: *Holzsassen*).

The *Limes Saxoniae*
## Vanjske veze

* Map of Schleswig-Holstein in 1730 Arhivirano 2011-09-27 na Wayback Machine-u
# Rajh (razvrstavanje)

**Rajh** ima više značenja:

* Reich (Hunsrück), opština u njemačkoj saveznoj državi Rajna-Palatinat

ili:

* Rajh
	+ Sveto Rimsko Carstvo ili Prvi Rajh
	+ Njemačko Carstvo ili Drugi Rajh
	+ Nacistička Njemačka ili Treći Rajh
	+ Četvrti Rajh

## Povezano

* Njemački Rajh, razvrstavanje
# Istočna Pruska

Lokacija istočne Pruske (crvena boja)
**Istočna Pruska** (standardni njemački : *Ostpreußen*, niskonjemački:*Oostpreußen*) je pokrajina bivše njemačke države Pruske. Pokrivala je 1937. godine površinu od 36 993,9 km ² i brojala preko dva milijuna, uglavnom njemačkih stanovnika.

Glavni grad Istočne Pruske bio je Königsberg, današnji Kalinjingrad, s oko 372.000 njemačkih stanovnika (1939.) odn. današnjih 425 tisuća ruskih.

Istočna Pruska do 1945. bila je sjevernoistočni krajnji dio Njemačke. Odlukom Saveznika u Drugom svjetskom ratu pokrajina je podijeljena između Poljske i Sovjetskog Saveza. Njemačko stanovništvo tada je istjerano, a naseljena je ljudima iz Sovjetskog Saveza i protjeranim Poljacima i Ukrajincima iz oblasti koje su poslije 1945. pripali Sovjetskom Savezu.

Danas se pokrajina dijeli na kalinjingradsku oblast koja pripada Ruskoj Federaciji, i dijelovima Varminsko-Mazurskog vojvodstva u Poljskoj.

## Vanjske veze

* Kolekcija historijskih materijala o istočnoj Pruskoj Arhivirano 2014-09-14 na Wayback Machine-u
# Ostrvo (razvrstavanje)

**Ostrvo** može biti:

* Ostrvo, pojam iz geografije
	+ Rečno ostrvo (*ada*)
* Ostrovo (ada), najveća ada (*rečno ostrvo*) u Srbiji

## Povezano

* Ostrva (razvrstavanje)
* Ostrovo (razvrstavanje)
# Hrid

Hrid Ravica**Hrid** je stjenoviti ostatak abrazijom razorenoga otočića ili stijenskoga bloka, koji se uvijek nalazi iznad morske razine.

## Povezano

* Greben
# Pamir

Topografska karta Pamira
Administrativna podjela Pamira
Etnička karta Pamira
Zaštićena područja na Pamiru
**Pamir** je planinski venac koji se nalazi na sjecištu planinskih lanaca Tanšan, Karakorum, Kunlun i Hindukuš. Većina planina nalazi se u Tadžikistanu. Dijelovi Pamira prositiru se i u državama: Kirgistan, Afganistan i Pakistan. Wakhan koridor prolazi kroz Pamir.

## Geografija

Tri najviša vrha su Ismoil Somoni (7495 m, od 1932. do 1962. poznat kao Staljinov vrh, te od 1962. do 1998. kao Vrh komunizma), zatim Vrh nezavisnosti (7165 m) i Pik Korženevski (7105 m). U gorju se nalazi i mnogo ledenjaka, uključujući i 72 km dugi ledenjak Fedčenko, najveći u bivšem SSSR-u i najveći izvan polarne regije.

## Klima

Pamir je tokom čitave godine prekriven snijegom. Prevladavaju duge i oštre zime te kratka i hladna ljeta.

## Ekonomija

Ugljen se kopa na zapadnom dijelu, dok je u ostatku planinske regije glavni izvor zarade uzgajanje ovaca.

## Prijevoz

Masivom prolazi Pamirski autoput, drugi najviši put svijeta, nakon Karakorumskog autoputa. Pamirski autoput povezuje Dušanbe u Tadžikistanu i Oš u Kirgistanu te predstavlja glavnu liniju snadbijevanja ove izolirane regije.

## Povezano

* Nacionalni park Tadžikistan

## Vanjske veze

* Informacije i fotografije
* *The Pamirs. 1:500.000 - Turistička karta Gorno-Badkshan-Tadžikistana i informacije o regiji.* Verlag „Gecko-Maps“, Switzerland 2004 (ISBN 3-906593-35-5)
* Turistički ured u Khorogu (Tadžikistan) Pamirs Tourism Association Arhivirano 2007-06-26 na Wayback Machine-u
# Uzbečki jezik

**Uzbečki jezik** (uzb. O'zbek tili/Ўзбек тили, O'zbekcha/Ўзбекча) je najrasprostranjeniji turkijski jezik u srednjoj Aziji. U Uzbekistanu je maternji jezik većini stanovništva a ujedno i zvanični državni jezik. Uzbečki pripada jugoistočnoj grupi turkijskih jezika (ujgurskoj grani). Srodan mu je ujgurski jezik kojim se govori u kineskoj pokrajini Xinjiang (Hinjang). Današnji standardni oblik jezika potiče neposredno od čagatajskog jezika.

## Rasprostranjenost

Uzbečkim govori više od 20 miliona ljudi širom svijeta. U državama ZND-a živi 16,5 miliona ljudi koji govore nekim dijalektom uzbečkog jezika. U Uzbekistanu preko 99% Uzbeka govori ga kao maternji jezik. U susjednom Tadžikistanu uzbečkim govori 1,2 milion ljudi, u Kazahstanu 332.017, u Kirgistanu 550.096 a u Turkmenistanu 317.333 ljudi. U kineskoj pokrajini Xinjiang prema popisu stanovništva iz 1990. godine uzbečkim govori još samo 3000 ljudi.
# Tadžički jezik

**Tadžički jezik** (ISO 639-3: tgk; galcha, tajiki, tadzhik), indoeuropski jezik iranske skupine, i jedan od deset jezika perzijske podskupine jezika, kojim govori blizu 4.5 milijuna ljudi od čega 3.340.000 u Tadžikistanu (1991) i 934.000 u Uzbekistanu, te nešto u Iranu, Kazahstanu, Kirgistanu, Rusiji (Azija), Turkmenistanu i Ukrajini.

U Tadžikistanu je službeni, a u upotrebi je i sjevernouzbečki [uzn] ili ruski [rus]

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Narin (rijeka)

| Rijeka Narin Нарын  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države |  Kirgistan  Uzbekistan |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | Planine Tanšan (Kirgistan) ? m |
| Ušće   – aps. visina | Sir Darja (Uzbekistan) ? m |
| Dužina | 807 km |
| Pritoke | Ambaši, Alabuga, Kekemeren, On Arča |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  429 m³/s |
| Sliv   – površina |  58 370 km² |
| Ulijeva se u | Sir Darju |
| Karta |
|  Karta porječja rijeke Sir Darja sa Narinom |

**Narin** ( kirgijski i ruski: *Нарын*, uzbečki: *Нoрын*) je velika rijeka u Kirgistanu i Uzbekistanu duga 807 km, koja spajanjem sa Kara Darjom formira Sir Darju.

## Geografija

*Narin* izvire na obroncima planinskog masiva Tanšan u Kirgistanu na nadmorskoj visini od oko 4 000 m. Od izvora teče prema jugozapadu, da se u Ferganskoj dolini spoji sa Kara Darjom i formira Sir Darju.

*Narin* ima porječje veliko oko 58 370 km², koje se proteže preko središnjeg Kirgistana cijelom dužinom od i manjim dijelom po istočnom Uzbekistanu.
Kako je najveći vodostaj rijeke u maju kad se tope glečeri i snijeg u masivu Tanšan, a ostali dio godine rapidno opadne, podignute su dva velika akumulaciona jezera sa hidroelektranama kod Toktogula i Učkurgona za navodnjavanje i opskrbu vodom u ljetnim mjesecima.

## Povezano

* Lista najdužih rijeka na svijetu

## Izvori

## Vanjske veze

* *Naryn River* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Tanšan

| **Masiv Tanšan** |
| --- |
| Dio
 |
| Panorama Tanšana između Kine i Kirgistana sa vrhom Kan Tengri (7 010 m) Panorama Tanšana između Kine i Kirgistana sa vrhom Kan Tengri (7 010 m) |
| Dužina masiva: | 2500 km
 |
| Širina masiva: | 500 km
 |
| Površina masiva: | 1,000.000 km²
 |
| Najviši vrh: | Vrh pobjede (7439 m)
 |
| Zaštićene oblasti: |  |
| Država: |  Kina  Kazahstan  Kirgistan  Tadžikistan  Uzbekistan
 |

Xinjiang Tanšan| Svjetska baština UNESCO-a |
|  Kina |
| Registriran | 2013. |
| Vrsta | Prirodna |
| Mjerilo | vii,ix |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Tanšan** (kineski: 天山, *Tiān Shān*, kirgijski: *Теңир тоо*), prevedeno *Nebeske planine* ili *Božanske planine*, je veliki planinski masiv u Centralnoj Aziji.

## Geografija i geologija

Masiv Tanšan prostire se od istoka prema zapadu u dužini od 2500 km preko Kine, Kazahstana, Kirgistana, Uzbekistana i Tadžikistana, a širok je od 500 do 300 km, sa površinom od 1,000.000 km².

Karta Tanšana
Geološki to je mlado gorje, nastalo u kenozoiku, s najvišim Vrhom Pobjede koji ima 7439 m (Džengiš Čokusu) i brojnim vrhovima koji prelaze 6000 m.

Masiv Tanšan je ima brojna jezera i izvor je brojnih rijeka.

### Svjetska baština

Xinjiang Tanšan na istoku pripada Kini i sastoji se od četiri dijela — Tomur, Kalajun-Kuerdening, Bayinbukuke i Bogda — ukupne dužine 1.760 kilometara. Poznat je po jedinstvenim fizičko-geografskim karakteristikama i slikovitim područjima, uključujući spektakularan snijeg i snježne planine, vrhove glečera, netaknute šume i livade, čiste rijeke i jezera i kanjone crvenog korita. Područje je umjereno sušna zona, okružena srednjoazijskim pustinjama.

Izvanredan je primjer tekućeg biološkog i ekološkog evolucijskog procesa u umjerenoj sušnoj zoni. Visinska distribucija vegetacije, značajne razlike između sjevernih i južnih padina i raznolikost flore ilustriraju biološku i ekološku evoluciju visoravni Pamir-Tanšan.

Kineski dio Tanšana je proglašen Svjetskom baštinom na zasjedanju komiteta UNESCO-a 2013. god.

## Reference

## Vanjske veze

* *Tien Shan* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Kara-Darja

| Kara-Darja Карадарья  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države |  Kirgistan  Uzbekistan |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | spoj rijeka Karakuljdža i Tar (Kirgistan) ? m |
| Ušće   – aps. visina | Sir-Darja (Uzbekistan) ? m |
| Dužina | 180 km |
| Pritoke | Džalpak-Taš, Kuršab, Tentjaksaj, Karagunan |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  121 m³/s |
| Sliv   – površina |  30.100 km² |
| Ulijeva se u | Sir-Darju |

**Kara-Darja** (kirgiski i ruski: *Карадарья*, doslovno prevedeno **Crna rijeka**: *kara* = crn + *darja* = rijeka) je rijeka u Kirgistanu duga 180 km, koja spajanjem sa Narinom formira Sir-Darju.

## Hidrografija

Kara-Darja nastaje spajanjem rijeka Karakuljdža (Каракульджа) i Tar (Тар) koje izviru u Ferganskim i Alajskim planinama u Kirgistanu. Od formiranja teče prema sjeverozapadu, da se u Ferganskoj dolini spoji sa Narinom i formira Sir-Darju.

Karta porječja rijeke Sir-Darje sa Kara-Darjom
Kara-Darja ima porječje veliko oko 30.100 km², koje se proteže preko velikog dijela južnog Kirgistana i manjim dijelom po istočnom Uzbekistanu.

Kako je najveći vodostaj rijeke u junu, a ostali dio godine rapidno opadne, podignuta je brana 1973. u Ferganskoj dolini i formirano veliko Andižansko jezero (Андижанское водохранилище) za navodnjavanje i opskrbu vodom u sušnim mjesecima.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Карадарья* na portalu Большая советская энциклопедия (`ru`)
# Ferganska dolina

Pejzaž Ferganske doline u Uzbekistanu
Karta Tadžikistana; Ferganska dolina je na sjeveru uz rijeku Sir Darju
**Ferganska dolina** (uzbečki: Farg‘ona vodiysi, kirgiški: Фергана өрөөнү, tadžički: водии Фaрғонa, ruski: Ферганская долина, perzijski: وادی فرغانه) je dolina u srednjoj Aziji. Podijeljena je između Uzbekistana, Tadžikistana i Kirgistana. Najveći dio pripada Uzbekistanu. To je najgušće naseljeni prostor srednje Azije.

## Geografija

Ferganska dolina je dolina uz rijeke Narin i Kara Darja čijim spajanjem nastaje rijeka Sir Darja. Nadmorska visina doline je 400-500 m. Dolina je tektonskog porijekla sa svih strana okružena planinama (većinom iz planinskog lanca Tanšan). Kroz nju teku mnoge rijeke koje se ulijevaju u Sir Darju i donose mnogo sedimenata s planina u dolinu. Zbog toga je u dolini vrlo plodno tlo. Plodno tlo i dovoljna količina vode za navodnjavanje je pokretač razvoja poljoprivrede i naseljenosti u dolini. Pronađena su i nalazišta nafte i prirodnog plina.

Klima je kontinentalna. Velike su godišnje amplitude temperature (razlike najtoplijeg i najhladnijeg mjeseca). Vrlo je mala količina padalina (posebno ljeti kad gotovo ne pada kiša, zimi često pada snijeg). Nedostatak padalina je najviše posljedica smještaja u sredini Azije daleko od svih mora. Zbog toga zračne mase koje donose padaline s mora ne mogu stići do Ferganske doline. Zbog smanjene količine padalina u Ferganskoj dolini prevladava stepa. Poljoprivreda nedostatak padalina kompenzira navodnjavanjem iz rijeka.

U dolini se nalazi glavni i najveći grad Uzbekistana Taškent. Ostali veći gradovi Uzbekistana su Andižan, Fergana i Namangan, u Tadžikistanu je grad Khudžand, a u Kirgistanu Oš.

## Stanovništvo i privreda

Ferganska dolina je najgušće naseljen dio srednje Azije. U svim državama koje ju dijele ima upravo u Ferganskoj dolini najviše stanovnika i većih gradova. Do uspostave SSSR-a su u dolini živjeli izmiješani Uzbeci, Tadžici i Kirgizi. Zbog toga je bilo teško uspostaviti granice pa one izgledaju nepravilno, a postoji i više eksklava (teritorij koji pripada jednoj državi, a sa svih strana je okružen drugom državom). Još uvijek postoje brojne etničke manjine koje pripadaju narodima koje dijele dolinu (Uzbeci u Kirgistanu, Kirgizi u Tadžikistanu).

Ferganska dolina spada u privredno razvijenije dijelove srednje Azije. Dominira poljoprvreda za koju postoje povoljni geografski uvjeti. Najvažniji je uzgoj pamuka koji je glavni izvozni proizvod. Još se uzgajaju žitarice, voće i povrće. Industrija nije jače razvijena.
# Sogdijana

**Sogdijana** (označena crvenom bojom) oko 300. pne.
**Sogdijana** (staroperz. *Suguda*, perz. سغد - *Sōġd*, grč. Σογδιανή, kineski 粟特) naziv je za drevnu civilizaciju u Centralnoj Aziji sastavljenu od iranskih naroda, koja je kasnije u doba Ahemenida postala dijelom Perzijske Monarhije. Sogdijana se spominje kao 18. perzijska satrapija na Darijevim zapisima u Behistunu. Regija je imala veliku trgovačku važnost jer je kroz nju prolazio Put svile, zbog čega je cvjetala trgovina s Kinom. Sogdijanske zemlje nikada nisu bile politički ujedinjene, no gravitirale su prema najvažnijem gradu regije Samarkandu, koji se nalazi sjeverno od Baktrije. Teritorij Sogdijane danas se sastoji od modernih pokrajina Samarkanda i Buhare u Uzbekistanu, te dijelova Tadžikistana, Kazahstana i Kirgistana.

## Reference

## Vanjske veze

* Historija Sogdijane, Iranian.com
* Britannica enciklopedija: Sogdijana