Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 329. pr. n. e.

|  |  |
| --- | --- |
| **Vjekovi:**  |  5. vijek pne.  - **4. vijek pne.** - 3. vijek pne.  |
| **Decenije:** |  350-e pne.  340-e pne.  330-e pne. -  320-e pne. - 310-e pne.  300-e pne.  290-e pne.
 |
| **Godine:** | 332. pne. 331. pne. 330. pne. - **329. pne.** - 328. pne. 327 pne. 326 pne.
 |

Godina **329. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Privernasa i Decijana** (ili, rjeđe, **godina 425. *Ab urbe condita). Oznaka 329. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

Karta Baktrije sa Aleksandrijom Eshatom na krajnjem sjeveru

329. pne. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 329. pne.
 |
| Olimpijada
 | 112:3.–112:4.
 |
| Ab urbe condita
 | 425.
 |
| Seleukidski
 | -17–-16.
 |
| Islamski
 | 979–978. BH
 |
| Hebrejski
 | 3432–3433.
 |
| Bizantski
 | 5180–5181.
 |
| Koptski
 | -612–-611.
 |
| Iranski
 | -950–-949. BP
 |
| Hindu kalendari
 |  |
| • *Vikram Samvat* | -272–-271.
 |
| • *Shaka Samvat* | 251–252.
 |
| • *Kali Yuga* | 2773–2774.
 |
| Kineski
 | 2308–2309.
 |
| Holocenski kalendar
 | 9672.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

## Događaji

* Makedonski kralj Aleksandar Veliki iz Frade pokreće pohod dolinom rijeke Helmand kroz Arahoziju i preko planina duž suvremenog Kabula te dolazi u zemlju Parompisada gdje osniva grad Aleksandrija na Kavkazu.
* Bes, perzijski satrap Baktrije, diže ustanak u istočnim satrapijama nekadašnjeg Carstva, proglasivši se kraljem pod imenoim Artakserks IV od Perzije.
* Prešavši Hindukuš na sjever, najvjerojatnije preko prijevoja Khavwak, Aleksandar svoju vojsku, usprkos nestašice hrane, dovodi u grad Drapsaku i prisiljava Besa da bježi preko rijeke Oks.
* Aleksandar nastavlja marš na zapad u grad Baktra (Zarijaspa), gdje Artabaza od Frigije imenuje novim satrapom Baktrije.
* Nakon što je prešao Oks, Aleksandar svog generala Ptolemeja šalje u progon Besa koga zbacuje i hvata Sogdijanac po imenu Spitamen. Bes je izbičevan i poslan Ptolemeju u Baktriju u nadi da će se odobrovoljiti Aleksandar. Makedonci potom javno pogubljuju Besa u Ekbatani, a sa Besovom smrću nestaje posljednji perzijski otpor Aleksandru Velikom.
* Aleksandar iz Marakanda prodire Kiropolis do rijeke Jaksart, granice bivšeg Perzijskog Carstva. Na sjevernoj obali rijeke uz pomoć katapulta razbija otpor skitskih nomada te ih goni prema unutrašnjosti. Na obali Jaksarta, odnosno mjestu suvremenog Kučanda, osniva grad po imenu Aleksandrija Eshata ili "Najudaljenija Aleksandrija."

## Rođenja

## Smrti

* Bes Baktrijski (Artakserks IV), perzijski plemić i satrap Baktrije, posljednji pretendent na ahemenidsko prijestolje Perzije

## Reference
# Qiang (narod)

| Qiang
 |
| --- |
| Alternativna imena: Ch'iang, Chiang-Min, Erma |
|  |
| Ukupna populacija |
|
200.000

 |
| Regioni sa značajnim brojem pripadnika |
|  |
| Jezik/ci |
|
Qiang |
| Religija |
|
Ruizam, tibetanski budizam, taoizam, islam |

'*Qiang* (kineski: 羌族; Mandarinski Pinyin: *qiāng zú*; Jyutping: goeng1 zuk6) je etnička grupa u Kini, jedna od 56 etničkih grupa koje službeno priznaju vlasti NR Kine. Broje oko 200.000 pripadnika, a pretežno živi u sjeverozapadnom dijelu provincije Sečuan.

## Historija

Izraz "Qiang" se prvi put pojavljuje u *Shi Jingu* kao referenca vezana uz Tanga od Shanga (1675. pne.-1646. pne.). Izgleda da su u to vrijeme živjeli na području od sjevernog Shaanxija do sjevernog Henana. Bili su spretni u izradi proročkih kostiju i bili bilski Zhouima. Ponekad ih se povezuje sa narodom Rongom. Ekspanzija Qianga je zaustavljena tek usponom države Qin pod Vojvodom Muom. Mnogo vijekova kasnije je vođa Qianga po imenu Yao Chang osnovao kraljevinu Kasniji Qin (384-417) jedno od Šesnaest kraljevstava.

## Reference

## Vanjske veze

*  Arhivirano 2021-05-16 na Wayback Machine-u
* Cimulin Qiang ethnic profile by Asia Harvest Arhivirano 2007-09-26 na Wayback Machine-u
* *Los Angeles Times* article, May 21, 2008
# Tibetanci

**Tibetanci** su narod koji živi u Tibetu i okolnim područjima. Predstavljaju jednu od 56 etničkih grupa službeno priznatih od NR Kine kao Zhonghua Minzu (kineska etnička grupa), iako se u antropološkom smislu mogu smatrati kao više od jedne etničke grupe. Prema službenom popisu iz 1959, broj Tibetanaca u NR Kini je iznosio 6,330.567 [1] Arhivirano 2011-02-24 na Wikiwix-u. Dokumenti SIL Ethnologuea navode dodatnih 125.000 osoba koje govore tibetanski u Indiji, 60.000 u Nepalu te 4.000 u Butanu.

## Vanjske veze

* Tibetan Government in Exile's Official Website Arhivirano 2009-09-27 na Wayback Machine-u
* Travel China Guide: Article on modern Tibetan people.
* Imaging Everest Arhivirano 2005-12-17 na Wayback Machine-u: Article on Tibetan people at the time of early mountaineering.
* Tibetan costume
# Hui

**Narod Huj** (kineski: 回族; pinyin: Huízú) u izgovoru huej, je kineska etnička grupa, koja se odlikuje ispovijedanjem islamske vjere. Hui čine jednu od 56 etničkih grupa službeno priznatih od NR Kine. Većina Huija su po svojoj kulturi i fizičkom izgledu (genetskim etnicitetom) istovjetni Han Kinezima uz jedinu iznimku ispovijedanja islam, koji je sa sobom donio određene kulturne razlike. Na primjer, kao muslimani, Hui odbacuju svinjetinu, najčešće meso u kineskoj kuhinji, te također ne jedu konje, mnoge ptice i druge životinje koje se smatraju delikatesama u kineskoj kuhinji. Razlikuju se i po odjeći tako da odrasli muškarci nose bijele kape a žene nose hijabe i (ponekad) velove, kao što je to običaj u islamskoj kulturi.Danas u Kini zivi oko 10 miliona Huija uglavnom u zapadnim provincijama Ningsija Hui gdje cine 35% populacije ,Cinghai 16%,Singijang 5%,zatim u pokrajnama Gansu,Henan,Junan imaih iu Pekingu,Tiencinu i drugim velikim kineskim gradovima.Izvan Kine Hui zive u Kirgistanu oko 100 000,Burmi 50 000,Kazahstanu oko 40 000 gdje su poznati kao Dungani ili Patani.

Među Huije se smještaju i drugi kineski muslimani koji se razlikuju od Han Kineza, ali nemaju vlastitu etničku grupu, kao što je to slučaj s nekoliko tisuća *Utsula* u južnoj provinciji Hainan koji još govore austronezijski jezik (Tsat) srodan jeziku Chama muslimanske manjine u Vijetnamu - za njih se tvrdi da su potomci Chama koji su migrirali na Hainan. U Huije, međutim, nisu uključene skupine poput Ujgura koji prakticiraju islam, ali su kulturno različiti od Han Kineza.

Uobičajeni kineski izraz za islam je "vjera Huija" (回教; *Huíjiào*), iako je službeni prijevod prijeviod *Yisilanjska vjera* (伊斯蘭教; '*Yīsīlán jiào*).
# Tibetansko Carstvo

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Bod བོད་ Tibetansko Carstvo** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **–** |  |

 |
| Položaj TibetaKarta Tibetanskog Carstva na vrhuncu teritorijalne ekspanzije, 780-ih i 790-ih |
| **Glavni grad** | Pho brang (pokretni dvorski logor)
 |
| **Jezik/ci** | Tibetanski jezici
 |
| **Religija** | tibetanski budizam, Bön
 |
| **Vlast** | Monarhija
 |
| **Historijska era** | rani srednji vijek
 |
|  - Osnivanje od strane cara Songtsän Gampoa
 |  |
|  - smrt Langdarme
 |  |

 |

**Tibetansko Carstvo** je izraz kojim se u modernoj historiji označava država, odnosno carstvo koje je pod vlašću dinastije Yarlunga od 7. do sredine 9. vijeka predstavljalo prvi državnopravni entitet koji je pod jedinstvenom vlašću obuhvaćao suvremeni Tibet. Iako tibetanske kronike navode liste vladara koje datiraju još od 2. vijeka pne., prvi vladar atestiran u autentičnim ne-tibetanskim izvorima bio je Songsten Gampo, čiji je dolazak na vlast koincidirao s dolaskom dinastije Tang na vlast u susjednoj Kini. Tibetansko Carstvo ne samo da se uspjelo oduprti kineskim pokušajima aneksije, nego se sa njim, kao i sa Abasidskim Kalifatom, borilo za prevlast nad velikim područjima Centralne Azije. Vrhunac moći je Tibetansko Carstvo dobilo početkom 9. vijeka pod Ralcapanom, kada se prostiralo od Mongolije na sjeveru, pa do Bengala na jugu. Međutim, tada je došlo do unutrašnjih sukoba, djelomično motiviranih vjerskim razlikama između poklonika tradicionalne tibetanske religije Bön i budizma primljenog od pokorenih naroda, a koji je u Tibetu upravo u to vrijeme primio specifični tibetanski oblik. Do sredine 9. vijeka su ti sukobi doveli do raspada države, odnosno razjedinjenosti Tibeta koja neće biti prevladana do mongolske invazije u 13. vijeku.

## Izvori

## Vanjske veze

* "The Early History of Tibet. From Chinese Sources" S. W. Bushell, *The Journal of the Royal Asiatic Society of Great Britain and Ireland*, New Series, Vol. 12, No. 4 (Oct., 1880), pp. 435–541, Royal Asiatic Society of Great Britain and Ireland
# Lhasa

*Za ostale upotrebe, pogledajte Lhasa (razvrstavanje).*
Lhasa kao grad na razini prefekture u Autonomnoj regiji Tibet
**Lhasa** (tibetanski: ལྷ་ས་; Wylie: lha-sa; pojednostavljeni kineski: 拉萨; tradicionalni kineski: 拉薩; pinyin: Lāsà), nekad izgovarana kao **Llasa** (**Ljasa**), je tradicionalni glavni grad Tibeta i sjedište Tibetanske autonomne regije u Narodnoj republici Kini. Također predstavlja tradicionalno sjedište Dalaj Lame.

Lhasa doslovno znači "mjesto bogova", iako drevni tibetanski dokumenti i zapisi govore kako se mjesto nekada zvalo **Rasa**, što znači "mjesto dvorišta" ili "kozje mjesto". S nadmorskom visinom od 3.650 m (12.000 stopa), predstavlja jedan od najviših gradova na svijeta. Ima oko 200.000 stanovnika.

## Vanjske veze

* Stranica narodne vlade u Lhasi
* Lhasa @ China Tibet Information Center

Karte
* Map of Lhasa Arhivirano 2007-04-06 na Wayback Machine-u
* Map central Lhasa
* Old map of central Lhasa from 1959
# Jak

| Jak
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Cetartiodactyla  |
| Porodica:
 | Bovidae  |
| Rod:
 | *Bos*  |

**Jak** (*Bos grunniens*) je vrsta krupnog goveda, koja može uključujući grbu na leđima da dostigne visinu od 1.8 m, a težinu od 1000 kg. Telo mu je pokriveno dugom, gustom dlakom, koja viseći resasto sa boka seže do članaka. Živi na visoravnima Tibeta i Sečuana (Kina) i u Indiji, na nadmorskim visinama od preko 4000 m. Staništa vrste su planine, travna vegetacija, tundra, jezera i jezerski ekosistemi i pustinje.

## Ugroženost

Ova vrsta se smatra ranjivom u pogledu ugroženosti vrste od izumiranja.

## Domaći jak

Jak je odomaćen već vekovima, mada još uvek u zabačenim, nepristupačnim oblastima žive divlji primerci. Iako postoje bitne razlike u veličini između domaće i divlje pasmine, nema nikakvih poteškoća u njihovom uzajamnom parenju. Domaći jak se koristi za jahanje i kao tegleća životinja. Od njega se dobija koža, mleko i meso; od dugih dlaka se prave konopci, a od isušenog đubreta ogrev.

## Reference

## Literatura

*  Arhivirano 2012-07-13 na Wayback Machine-u
# Han

**Han** ima više značenja:

* naziv za autohtone Kineze
* naziv za drevnu kinesku dinastiju
* naziv za kinesku državu iz perioda Zaraćenih država
* Han, odmorište iz turskih vremena
* Han, titula
* Han, naselje u Crnoj Gori kraj Kotora
# Shaolin

**Shaolin** može da bude:

* Shaolinski manastir (ili Shaolinski hram), budistički manastir u kineskoj provinciji, priznat kao glavni hram šaolinske budističke sekte te vezan uz borilačke vještine
* Shaolin Kung Fu, borilačke vještine vezane uz hram
* *Shaolin* (film), film iz 2011.
* *Shaolin and Wu Tang*, film iz 1983.
* *Shaolin Temple* (film iz 1976)
* *Shaolin Temple* (film iz 1982)
* *Shaolin Temple 2: Kids From Shaolin*, film iz 1983.
* *Shaolin Temple 3: Martial Arts Of Shaolin*, film iz 1986.
# Shenyang

| Shenyang 沈阳 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kina
 |
| **Provincija** | Liaoning
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Li Yingjie
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 34 95 km²
 |
| **Visina** | 63 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2007.)
 |
|  - **Grad** | 4 787 000
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+8 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 110000
 |
| **Pozivni broj** | 24
 |
| **Službena stranica** www.Shenyang.gov
 |
| Karta
 |
| Shenyangclass=notpageimage| Shenyang na karti Kine |

**Shenyang** čita se **Šenjang** (kineski: *沈阳*) ili **Mukden** je administrativni centar kineske provincije Liaoning od 4 787 000
stanovnika (prema procjeni iz 2007.).

*Shenyang* je jedan od najvećih industrijskih centara Kine.

## Geografija

*Shenyang* leži na jugu Mandžurijske ravnice, zapadni dio grada uz obale rijeke Hun (velika pritoka Liao), a istočni na obroncima masiva Čanbajšanj.

## Reference

## Vanjske veze

* *Shenyang* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
* Službene stranice grada (`zh`)
# Norbulingka

Povijesni spomenici palače Potala u Lhasi| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Kina

NorbulingkaLokacija palače Norbulingka u Kini |
| Registriran | 1994. (18. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | i, iv, vi |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Norbulingka** (tibetski: ནོར་བུ་གླིང་ཀ་, *Nor-bu-gling-ka*; kineski: 羅布林卡, što znači "Park blaga") je palača i pripadajući park u Lhasi (Tibet). Izgrađena je 1755. godine kao ljetna rezidencija Dalaj Lama, što je i ostala sve do kineskog progona 14. Dalaj Lame 1959. godine, nakon kineske invazije. Zbog toga je palača Norbulngka dodana drugim povijesnim spomenicima Lhase (Palača Potala i samostan Jokhang), na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji 2001. godine kao "jedinstven primjer tibetanske arhitekture, velikog povijesnog i vjerskog značaja".

Ulaz u najstariju palaču Gesang
Paviljon u Norbulingki
Festival Sho Dun
Izgradnja palače Norbulingka započela je izgradnjom Uya palače 1751. godine, 7. Dalaj Lame, koju su slijedeći Dalaj Lame nastavili dograđivati izgradnjom paviljona i dvorana. Uskoro je postala ​​ljetnikovac i drugo vjersko, političko i kulturno središte Tibeta, nakon Potala palače. Nalazi se na obali rijeke Lhasa oko 2 km zapadno od palače Potala i smatra se za najveći park u Tibetu. Sastoji se od velikog vrta s nekoliko palača, dvorana i paviljona, na površini od oko 36 hektara (s 374 prostorije). Područje se sastoji od pet dijelova:

* Gesang palača (*Kelsang Potrang*) izgrađena 1755. godine, nazvana je po sedmom Dalaj Lami. Ima tri kata s dvoranama za obožavanje Bude, Dvoranu za rasprave, spavaće sobe, čitaonice i svetišta.
* Tsoje palaču (*Tsokyil Potrang*), najznamenitija u Norbulingki s Han paviljonom za tibetansku operu (*Khamsum Zilnon*), izgradio je 13. Dalaj Lama 1920-ih, pod utjecajem Pekinga; kao i
* palaču Jensen (*Chensel Potrang* ) koja se nalazi u vrtu.
* Palača Gesang Deje je izgrađena 1926. god.;
* Palača Tagtan Migyur (*Migyur Potrang*, "Vječna palača") je izgrađena od 1954.-56. uz podršku vlade Narodne Republike Kine. Ona je mješavina arhitekture paviljona i hrama, i veličanstvenija je od ostalih. Njezine zidne slike prikazuju budističke motive, ali i narativnu povijest Tibeta.

Od 1959. godine, Norbulingkom je upravljalo Povjerenstvo ministarstva kulture pod Prijelaznim uredom autonomne regije Tibeta, a kasnije izravno Ured za upravljenje kulturnom baštinom.

Tijekom ljetnih i jesenjih mjeseci parkovi u Tibetu, uključujući Norbulinka park, postaju mjesto plesa, pjevanja i glazbenih festivala, tako se u Norbulingki održava anualni Sho Dun ili "Festival jogurta".

## Reference

* Vikram Seth, *From Heaven Lake: Travels through Sinkiang and Tibet*, 1990., Penguin. ISBN 0-14-013919-2.
* Michael Palin, *Himalaya*, 2009., Penguin. ISBN 978-0-7538-1990-6.
# Hram Konfucija

Platform kruški u Konfucijevom hramu u Qufuu.
Hala Dacheng u Qufuu
**Hram Konfucija** ili **Konfucijev hram** (tradicionalni kineski: 孔廟; pojednostavljeni kineski: 孔庙; pinyin: Kǒng miào) je hram posvećen sjećanju na Konfucija te konfucijanskim mudracima i filozofima.

Prvi takav hram je godine 478. pne. sagrađen u Qufuu, Konfucijevom rodnom gradu, te je dograđivanjem kroz vijekove postao najveći takav kompleks na svijetu. Kasnije je hramove gradila kineska država, a poslije su se proširili i po svijetu.

## Vanjske veze

* Images of the Temple of Culture, with detailed history of Confucian temples
* Full Virtual Walk & Info on Confucius Temple, Beijing
* Asian Historical Architecture: Fuzimiao in Nanjing
* Asian Historical Architecture: Confucian temple in Suzhou
* The Confucian temple in Tainan Arhivirano 2007-09-05 na Wayback Machine-u
* Surabaya, with description of Boen Bio Arhivirano 2005-03-29 na Wayback Machine-u
* The Taipei Confucius Temple Arhivirano 2009-02-28 na Wayback Machine-u
# Istočnoazijska kaligrafija

|
Kineska kaligrafija |
| --- |
|  Nematerijalna svjetska baština
 |
|  |
|  Kina
 |
| **Regija**:
 | Azija
 |
| **Godina upisa**:
 | 2009.
 |
| **ID**:
 | 0216
 |
| **Ugroženost**:
 |  |
| **Poveznica**:
 | UNESCO
 |

**Kaligrafija** široko se radi i poštuje u istočnoazijskoj civilizaciji koje koriste ili su koristili kineske znakove. One uključuju Kinu, Japan, Koreju, te u manjoj meri, Vijetnam. Osim što je kaligrafija umjetnost u sopstvenom pravu, takođe je uticala na sumi-e, koji su rađene sličnim predmetima i tehnikom. Istočnoazijska tradicija kaligrafije nastala je i razvila se u Kini, posebno za pisanje kineske znakove sa mastilom i četkicom. Postoji opšta standardizacija u različitim stilovima kaligrafije u istočnoazijskoj tradiciji. Kaligrafija je takođe dovela do razvoja mnogih drugih oblika umjetnosti u istočnoj Aziji, uključujući rezbarija pečata, slikovitih predmeta i pisarskih kamena.

## Predmeti: Četiri dragocenosti radionice

**Papir**, **tinta**, **četkica** i **pisarski kamen** su neophodni pribori za istočno azijsku kaligrafiju: Oni su zajedno poznati nazivom „četiri dragocenosti radionice“ (trad. kin. 文房四寶, uprošć. kin. 文房四宝) u Kini, i „četiri prijatelja radionice“ (HG: 문방사우 / HJ: 文房四友) u Koreji.

## Pečat

Šema kineskog pečata, štamparsko mastilo i način kako bi ih koristili.
Radovi kaligrafije su obično završeni od strane umjetnika sa stavljanjem njegov ili njen pečat na samom kraju, u crvenoj tinti. Pečat služi funkciju potpisa.

## Rad

Kako se četkica drži zavisi o kaligrafijskoj žanri koji se radi. Za kinesku kaligrafiju, način kako se drži četkica je više posebna, četkica se drži uspravno i držana je između palca i srednjeg prsta. Kažiprst lagano dodiruje gornji deo drške (stabilizajući je), dok prstenjak i mali prst su natureni ispod donjeg dela drške. Dlan je prazan, i mogli biste biti u stanju da držite jedno jaje u tim prostoru. Ova metoda, iako početnici teško drži pravilno, omogućava veću slobodu kretanja, kontrolu i izvršenje poteza. Za japanske kaligrafije, četkica se drži u desnoj ruci između palca i kažiprsta, slično kao olovka u Zapadu.

# Nematerijalna svjetska baština

Kineska kaligrafija je upisana na UNESCO-vu Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog naslijeđa čovječanstva kao element nematerijalnog kulturnog naslijeđa Kine.

Odluku o upisu donio je Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa na 4. zasjedanju koje je održano od 28. septembra do 2. oktobra 2009. god. u Abu Dabiju, Ujedinjenim Arapskim Emiratima.

## Veze

* Kaligrafija
* Kineske umjetnosti
* Japanske umjetnosti
* Korejske umjetnosti
* Japanska kaligrafija
* Kineski karakter

## Izvori
# Li

**Li** se može odnositi na

* Lee County, South Carolina
* Lee County, Georgia
* Lee County, Iowa
* Lee County, Alabama
* Lee County, Arkansas
* Lee County, Virginia
* Lee County, Illinois
* Lee County, Kentucky
* Lee County, Mississippi
* Lea County, New Mexico
* Lee County, North Carolina
* Lee County, Texas
* Lee County, Florida
* Lee, Florida
* Lee, Illinois
* Leigh, Nebraska
* Lee, Massachusetts
# Kirgizi

Kirgiski "manaši", tradicionalni pripovjedač, snimljen na festivalu u Karakolu 2002.
**Kirgizi** su turkijski narod, koji pretežno živi u Kirgistanu, gde čini oko 52% stanovništva. Kirgizi su većinom islamske veroispovesti, a govore kirgiskim jezikom, koji spada u tursku grupu altajske porodice jezika.

Kirgiza ukupno ima oko 3,145.000, od toga u Kirgistanu 2,653.000.
# Brokat

Srebrni brokat, Lyon, 1760-1770.
**Brokat** (italijanski: *broccato*) je teška svila, isprepletena zlatnim i srebrnim nitima. Obično se koristi za proizvodnju obredne odjeće, odnosno za prevlake pokućstva, zastore i slične predmete.

## Literatura

* Brocade paper (fragment), originally belonging to a sample book of J.M. Munck, Augsburg 1751 treasure 5 Arhivirano 2007-04-23 na Wayback Machine-u National Library of The Netherlands
* Marypaul Yates. Fabrics A Guide for Interior Designers and Architects. W. W. Norton & Co.
# Svilarstvo

**Svilarstvo** ili **serikultura** je djelatnost uzgoja svilenih buba u svrhu proizvodnje sirove svile. Iako postoji nekoliko komercijalnih vrsta svilenih buba, najčešće se koristi i najintenzivnije proučava *Bombyx mori*. Prema kongucijanskim tekstovima, otkriće proizvodnje svile preko *B. mori* datira oko 2700. pne., iako arheološki dokazi ukazuju na proizvodnju svile još u periodu Yangshao (5000 – 3000. pne.). Oko prve polovice 1. vijeka n.e. svilarstvo je doprlo do Khotana, a do 140. se uspostavilo i u Indiji. Kasnije je uvedeno u Evropu, Mediteran i druge azijske zemlje. Svilarstvo je postalo važna ekonomska djelatnost u nizu zemalja kao što su Kina, Japan, Indija, Koreja, Brazil, Rusija, Italija i Francuska. Danas su Kina i Indija glavni proizvođači, koji svake godine proizvedu 60 % sve svile na svijetu.

## Izvori

## Vanjske veze

* Smithsonian sericulture history Arhivirano 2009-09-27 na Archive-It-u
* Central Silk Board India Arhivirano 2017-11-06 na Wayback Machine-u
* Silk Production Process Arhivirano 2012-06-29 na Wayback Machine-u
* Sericultural Research & Training Institute Mysore India Arhivirano 2010-05-12 na Wayback Machine-u
* Central Sericultural Germplasm Resources Centre Ministry of Textiles Government of India Arhivirano 2015-05-10 na Wayback Machine-u
* Sericulture India Development Gateway Arhivirano 2011-07-21 na Wayback Machine-u
* Cocoon Rates in Government Cocoon Market in India A.P.& Karnataka state Arhivirano 2012-04-25 na Wayback Machine-u
* Cocoon Rates in Government Cocoon Market in India Karnataka state
* Cocoon Rates in Government Cocoon Market in India TamilNadu state
* Silk worm Life cycle photos Arhivirano 2012-11-08 na Archive.is-u
* Raising silkworms in your classroom, including photos
* LIVELIHOOD Hanging by a thread
* Poignant story
# Ujguri

"Kokbayrak" zastava koju je preuzeo Pokret za nezavisnost istočnog Turkestana, zabranjena u današnjoj NR Kini.
**Ujguri** su turkijski narod, koji pretežno živi u Kini, odnosno u autonomnoj pokrajini Sinđang Ujgur, u kojoj čini relativnu etničku većinu od 45%. Ujguri su većinom islamske veroispovesti, a govore ujgurskim jezikom, koji spada u turkijsku grupu altajske porodice jezika.

Ujgura ukupno ima oko 8,852.000, od toga u Kini 8,569.000, a u Kazahstanu 232.000.

## Povezano

* Sinđang Ujgur
* Turkijski narodi
# Gobi

Dine pustinje Gobi
Karta Azije na kojoj se vidi položaj pustinje Gobi.
**Gobi** je pustinja u središnjoj Aziji, nalazi se na području sjeverne i sjeverozapadne Kine i južne Mongolije. Svojom površinom od oko 1,295.000 km2 Gobi je peta pustinja u svijetu po veličini, a svojim položajem najjsevernija pustinja na svijetu.

Pustinja Gobi je okružena gorjem Altaj i mongolskom ravnicama i stepama na sjeveru, visoki plato Tibeta nalazi se na jugozapadu, a sjevernokineska nizina na jugoistoku pustinje. Gobi je hladna pustinja, te se često na vrhu pustinjski dina nalaze tragovi snijega, čemu pridonosi i nadmorska visina na kojoj se nalazi pustinja od oko 910 do 1520 metara.

Prosječno u pustinju padne oko 194 milimetara kiše godišnje, dodatna količina vlage u pustinju dopire sa sjevera iz sibirskih stepa, hladnim vjetrovima koji donose snijeg i koji spuštaju temperaturu pustinje do –40 °C u zimi, za razliku od ljetne od +50 °C.

Pustinja Gobi je povijesno značajna kao dio Mongolskog Carstva, a mjesto je i nekih važnih točaka na Putu svile. Gobi je mjesto otkrića mnogih okamina (fosila), a u pustinji su prvi put otkrivna jaja dinosaura.

## Vanjske veze

* Map, from "China the Beautiful"
* Flickr: Photos tagged with gobi
* Gobi Desert in Google Earth Requires Google Earth