# Viking 1

|  |
| --- |
| Viking 1 Orbiter |
|
Viking orbiter |
| Organizacija | NASA |
| Tip misije | Orbiter |
| Satelit od | Mars |
| Datum ulaska u orbitu | 19. lipnja 1976. |
| Datum lansiranja | 20. augusta 1975. |
| Raketa nosač | Titan IIIE/Centaur lansirno vozilo |
| Trajanje misije | 20. augusta 1975. - 17. augusta 1980. |
| NSSDC ID | 1975-075A |
| Internet sjedište | (`en`) Viking Project Information |
| Masa | 883 kg |
| Napajanje | 620 W |
| Orbitalni elementi |
| Ekscentricitet orbite | 0.882213138 |
| Inklinacija | 39.3° |
| Orbitalni period | 47.26 h |
| Apoapsis | 320 km |
| Periapsis | 56000 km |
|  |
| Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

|  |
| --- |
| Viking 1 Lander |
|
Viking lander (model) |
| Organizacija | NASA |
| Tip misije | marsov lander |
| Datum lansiranja | 20. kolovoza 1975. |
| Raketa nosač | Titan IIIE/Centaur lansirno vozilo |
| Trajanje misije | 20. srpnja 1976. - 13. studenog 1982. |
| NSSDC ID | 1975-075C |
| Internet sjedište | (`en`) Viking Project Information |
| Masa | 572 kg |
| Napajanje | 70 W |
|  |
| Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Viking 1** je prva od dvije letjelice iz uspješnog NASA-inog programa istraživanja Marsa, Viking. Sonda Viking Lender 1 je slala podatke s Marsa 4 godine i 28 dana.

## Misija

Viking 1 lansiran je 20. augusta 1975. raketom Titan III/Centaur na desetomjesečno putovanje prema Marsu. Orbiter je počeo slati slike Marsa 5 dana prije ubacivanja u orbitu. Viking 1 Orbiter je u orbitu ušao 19. juna 1976. godine. Početna orbita bila je elipsa dimenzija 1513 x 33,000 km s periodom ophoda od 24.66 sati. U početku je slijetanje lendera na Mars bilo planirano za 4. juli 1976, 200-tu godišnjicu osnivanja SAD-a. Snimke koje je orbiter napravio pokazao je da je planirano mjesto slijetanja opasno za lander. Slijetanje se na kraju odigralo 20. jula 1976. u 11:53:06 UT (11:53 UTC, MSD 36455 18:40 AMT, 14 Mina 195 Darijski).

### Orbite r

**Orbiter** je sa sobom nosio sljedeće instrumente: dvije kamere, IC spektrometar radi snimanja vodene pare u atmosferi i IC radiometre radi mjerenja temperature površine. Primarna misija Orbitera trajala je do solarne konjukcije 5. novembra 1976. godine. Produženje misije počelo je 14. decembra 1976. i trajalo je do 17. augusta 1980. godine. Početkom 1977. periapsis orbite smanjen je na 300 km radi detaljnog snimanja površine. Orbita je naknadno mijenjana radi prilaska Fobosu i promjene orijentacije u odnosu na Mars. Visina periapsisa orbite je 20. jula 1979. podignuta na 357 km. Kako je u augustu 1980. orbiter bio pri kraju s gorivom za kontrolu orijentacije, dotadašnja eliptična orbita dimenzija 357 x 33,943 km promijenjena je u elipsu dimenzija 320 x 56,000 km radi izbjegavanja pada letjelice na Mars i njegove kontaminacije zemaljskim mikrobima. Vjeruje se da će orbiter biti stabilan u toj orbiti do 2019. godine. Komunikacija s orbiterom prekinuta je 17. augusta 1980.

### Lender

**Viking 1 Lender** sletio je 20. jula 1976. u 11:53:06 na Mars u prostranu ravnicu Chryse Planitia (Zlatna Ravnica). Aerografske koordinate mjesta slijetanja su 22.697° sjeverno i 48.222° zapadno, oko -2.69 km ispod referentne visine.

Prve fotografije snimljene su samo 25 sekundi nakon slijetanja. Slanje fotografija na Zemlju trajalo je 4 minute. Za to vrijeme Lender se aktivirao. Usmjerio je glavnu antenu prema Zemlji za direktnu komunikaciju. U prvih 7 minuta Lender je snimio 300° panoramsku scenu (slika ispod). Dan kasnije su poslane prve fotografije u boji. Seizmometar se nije pravilno postavio, a robotskoj ruci trebalo je 5 dana da se oslobodi i pravilno postavi.
Svi eksperimenti i instrumenti na Vikingu 1 uspješno su sprovedeni. Sljedeći instrumenti su bili na landeru: dvije kamere, tri analizatora za rast, metabolizam i fotosintezu mikroba, plinski hromatografski maseni spektrometar (GCMS), rentgenski fluorescentni spektrometar, senzori za tlak, temperaturu i brzinu vjetra, troosni seizmometar, magnet na robotskoj ruci i razni inženjerski senzori.

Lender je imao masu od 572 kg i RTG generator snage 70W kao izvor energije i topline. Lender je bio aktivan 2306 zemaljskih dana, do 13. novembra 1982, kada je pogrešna naredba poslana sa Zemlje dovela do gubitka kontakta s lenderom. Godine 2006. MRO je snimio lender na površini (slika ispod).

### Viking 1 galerija slika

* Lansiranje letjelice Viking 1.
* Prva fotografija poslana s Marsa koja pokazuje nožicu Lendera.
* Rovovi koje je iskopala robotska ruka.
* Snimka zalaska Sunca.
* Jedna od fotografija površine Marsa.
* Snimka Vikinga 1 iz orbite.

Prva panoramska snimka Vikinga 1 sa površine Marsa.

## Veze

* Viking 2