Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Raskol Istoka i Zapada

*Za ostale upotrebe, pogledajte Velika šizma.*
**Raskol Istoka i Zapada**, također poznat i kao **Velika šizma** ili **Istočna šizma**, je naziv za raskol temeljem koga je dotle formalno jedinstvena halkedonska kršćanska crkva trajno razdvojena na Katoličku crkvu na zapadu i pravoslavnu crkvu na istoku srednjovjekovne Evrope. Kao početak raskola se tradicionalno uzima 16. jul 1054. kada je kardinal Humbert, izaslanik rimskog pape Lava IX na carigradskom dvoru, bacio anatemu na carigradskog patrijarha Mihaila Kerularija nakon koje je slijedila Humbertova anatema od strane samog Mihaila. Veliki dio historičara, međutim, smatra da je taj događaj predstavljao samo kulminaciju postepenog i viševjekovnog otuđenja rimske Crkve i Carigradske patrijaršije uzrokovanog političkim okolnostima u kojima su se tokom ranog srednjeg vijeka našli Carigrad kao prijestolnica Istočnog Rimskog Carstva i Rim pod vlašću raznih, uglavnom germanskih vladara, a iz kojih su proizlazili sporovi oko međusobnog primata i crkvene nadležnosti, a koji su tek u manjoj mjeri imali teološku komponentu, najčešće vezanu uz različito tumačenje riječi filioque u nikejskom vjerovanju.

Iako nije predstavljao prvi crkveni raskol između Rima i Carigrada, raskol iz 1054. godine je bio jedini koji se održao, te je imao dalekosežne posljedice na dalju historiju kršćanstva i Evrope. Zbog njega je došlo do međusobnih sukoba katolika i pravoslavaca, kidanja kulturnih veza, ali i olakšanja muslimanskih osvajanja čijim su metama prije svega postali Bizantsko Carstvo, balkanske i istočnoevropske države. S druge strane su tokom vijekova trajali napori da se Veliki raskol okonča, ali najčešće u obliku pokušaja da Katoličke crkve da određenim kompromisima po pitanju obreda i običaja sebi osigura primat, a među kojima se najviše ističe Firentinska unija iz 1439. Oni, međutim, nisu imali uspjeha, jer su u pravilu odbacivani od strane pravoslavnih crkava. Pokušaji prevladavanja Raskola se u moderno doba vezuju uz ekumenski pokret; mada su godine 1965. papa Pavao VI i patrijarh Atinagora formalno poništili ukaze o anatemi, crkveno jedinstvo katolika i pravoslavaca još uvijek nije obnovljeno.

## Vanjske veze

* Byzantium: The Great Schism, by Bp. Kallistos Ware
* Catholic Encyclopedia: *The Eastern Schism*
* Encyclopaedia Britannica: *Schism of 1054*
* Joint Catholic-Orthodox Declaration of Pope Paul VI and Ecumenical Patriarch Athenagoras I, 7 December 1965
* BBC Radio 4 round table: *In Our Time: Schism* (16 October 2003) (audio)
* Orthodox Church in the Philippines: *East–West Schism*Arhivirano 2012-08-22 na Wayback Machine-u
* The Great Schism from Orthodox SCOBA
# Kršćanske denominacije

**Kršćanske denominacije** su posebne i odvojene vjerske zajednice unutar kršćanstva. Iako dijele isto ime i vjerovanje, kršćani su strukturalno podijeljeni u zasebne i različite tradicije i Crkvene zajednice.

Podjele i posebnosti između pojedinih denominacija definirane su crkvenom doktrinom i autoritetom. Pitanja koja stvaraju nejedinstvo su npr. Kristova priroda, apostolska baština i papin primat.

Najveća denominacija je Katolička crkva, potom slijede različite i mnogobrojne protestantske Crkve, a njima se pridružuje i Anglikanska zajednica, koje zajedno prevladavaju na Zapadu. Na Istoku pak prevladavaju pravoslavne Crkve, koje se dijele na dvije skupine: pretkalcedonske i kalcedonske.

Kršćani imaju različite poglede na Crkvu, zajedništvo vjernih, uspostavljenu od Isusa Krista posredstvom apostola. No bez obzira na razlike u teologiji i nauku, uglavnom se međusobno priznaju kršćanima i pripadnicima jedne zajedničke Kršćanske Crkve.

## Povezano

* Ekumenizam
* Crkva (razdvojba)

## Vanjske veze

* Denominacije
# Anabaptizam

**Anabaptizam** je radikalni ogranak Lutherove reformacije čiji pripadnici smatraju kako krštenje izvršeno odmah nakon poroda nema vrijednosti jer je dijete nerazumno, pa stoga obred treba ponoviti kada čovjek dođe do potpune umne svijesti.
Ovaj sektaški pokret najprije se pojavio 1524. u Zürichu sastojavši se od obrtnika. Propovijedali su proročanski duh i strašni sud. Najpoznatiji sljedbenici ovog učenja su Amiši, baptisti, huteriti, menoniti, Crkva Brethrena, i Brethren u Kristu. Vođe anabaptističkog pokreta su frizijski teolog Menno Simons i njemački pastor Thomas Münster.

## Vanjske veze

* „Anabaptism”. Global Anabaptist Mennonite Encyclopedia Online.
* „The Story of the Church: The Protestant Reformation: The Anabaptists and Other Radical Reformers”. *Ritchie Family Page*. Arhivirano iz originala na datum 2005-12-17.
* „The Anabaptist Story”. *The Reformed Reader*. Arhivirano iz originala na datum 2005-12-15. Pristupljeno December 15, 2005.
# Kršćanski fundamentalizam

| Dio serije članaka na temu
Hrišćanstvo
 Kršćanstvo |
| --- |
| **Isus Hristos**
Rođenje · Krštenje · Učenje
Smrt · Uskrsnuće
**Osnove**
Apostoli · Evanđelje · Crkva
**Historija**
Rano kršćanstvo · Oci · Sabori
Ikonoklazam · Šizma · Križari
Reformacija · Ekumenizam
**Tradicije**

| Istočne
 |
| --- |
|
Pravoslavlje · Drevnoistočne crkve · Sirijsko hrišćanstvo · Asirska crkva

 |

| Zapadne
 |
| --- |
|
Rimokatolici · Luterani · Reformisti · Anglikanci · Anabaptisti · Baptisti · Menoniti · Metodisti · Adventisti · Svetosti · Pentekostalci · Envagelici · Fundamentalisti · Liberali

 |

| Netrinitarne
 |
| --- |
|
Jehovini svjedoci · Pokret Svetaca Posljednjih dana · Unitarijanizam · Hristadelfijanci ·

 |

**Teologija**
Stvaranje · Pad · Grijeh · Sud
Spasenje · Carstvo · Hristologija
Trojstvo (Otac, Sin, Sveti duh)
**Biblija**
Stari zavjet · Novi zavjet
Knjige · Kanon · Apokrifi

Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

Hrišćanski propovednik sa porukom homoseksualacima da se okrenu Isusu i proučavanju Biblije.
**Hrišćanski fundamentalizam** je naziv za struju u američkom i britanskom protestantizmu. Nastao je krajem 19. i početkom 20. veka među evangelistima. Osnivači ove struje su ustali protiv liberalne teologije i žestoko zastupaju da je nepogrešivost Biblije od ključnog značaja za pravo hrišćanstvo koje ugrožavaju modernisti.

Hrišćanski fundamentalizam je kao organizovani pokret nastao u SAD tokom 1920ih među protestantskim vernicima – prevashodno baptistima i prezbeterijancima.

Dogme koje hrišćanski fundamentalisti slede su devičansko rođenje Isusa Hrista, verovanje u njegov drugi dolazak i potonje uznesenje i smak sveta. Zbog svog bukvalnog tumačenja Biblije, hrišćanski fundamentalisti odbacuju naučno prihvaćene teorije kao što su veliki prasak ili evolucija. Takođe, oni su protivnici abortusa, kontracepcije, vanbračnog seksa i homoseksualnosti.

## Veze

* Jehovini svedoci
* Adventisti
* Kreacionizam
* Konzervapedija
# Sudnji dan

*Za ostale upotrebe, pogledajte Sudnji dan (razvrstavanje).*
 Strašni sud (Mikelanđelo, freska u Sikstinskoj kapeli, 1537—1541 gg.)
**Sudnji dan** ili **strašni sud** u eshatološkim religijama predstavlja verovanje u poslednji i konačni sud koji će na kraju istorije biti izveden nad ljudima, tako da razdvoji pravedne od grešnih, nakon čega će pravedni zadobiti večni život kao nagradu a grešni konačnu smrt kao kaznu.

Hrišćani veruju da će Isus Hrist suditi svim narodima, kada dođe u slavi i svi sveti anđeli sa njim (Matej 25:31). U hrišćanstvu je učenje o sveopštem vaskrsenju, jedno od osnovnih dogmi. Između ostalog, ono je sastavni deo Nikejsko-carigradskog Simvola Vere sačuvanog od Hristovih apostola.
# Spasenje

| Dio serije članaka na temu
Hrišćanstvo
 Kršćanstvo |
| --- |
| **Isus Hristos**
Rođenje · Krštenje · Učenje
Smrt · Uskrsnuće
**Osnove**
Apostoli · Evanđelje · Crkva
**Historija**
Rano kršćanstvo · Oci · Sabori
Ikonoklazam · Šizma · Križari
Reformacija · Ekumenizam
**Tradicije**

| Istočne
 |
| --- |
|
Pravoslavlje · Drevnoistočne crkve · Sirijsko hrišćanstvo · Asirska crkva

 |

| Zapadne
 |
| --- |
|
Rimokatolici · Luterani · Reformisti · Anglikanci · Anabaptisti · Baptisti · Menoniti · Metodisti · Adventisti · Svetosti · Pentekostalci · Envagelici · Fundamentalisti · Liberali

 |

| Netrinitarne
 |
| --- |
|
Jehovini svjedoci · Pokret Svetaca Posljednjih dana · Unitarijanizam · Hristadelfijanci ·

 |

**Teologija**
Stvaranje · Pad · Grijeh · Sud
Spasenje · Carstvo · Hristologija
Trojstvo (Otac, Sin, Sveti duh)
**Biblija**
Stari zavjet · Novi zavjet
Knjige · Kanon · Apokrifi

Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Spasenje** (gr: σωτηρια *soteria* - spasenje, oslobođenje) je, prema hrišćanskoj teologiji, čin kojim Bog ponovo čoveka dovodi u stanje zajedništva sa sobom.

Potraga za spasenjem u helenskom svetu nije se oslanjala na iščekivanje uspešnog ishoda istorije, kao što je to bio slučaj kod Izraila, već u iskupljenju čoveka od sila koje su ga držale porobljenim, kao što su sudbina i smrt.

Prema hrišćanskom mitu, nakon prvobitnog greha Adama i Eve, njihovo potomstvo je palo u ropstvo greha. Iz ljubavi prema čoveku, Bog je poslao svog sina Isusa da ovaploćenjem, smrću i vaskrsenjem donese spasenje ljudima, zbog čega je nazvan Spasitelj, Hristos, i da ponovo uspostavi čovekov savez sa Bogom, koji je grehom bio narušen. Spasenje takođe odgovara iskupljenju jer je Hristos preuzeo grehe na sebe da bi iskupio čovečanstvo.

"U tome je ljubav, ne što mi zavoljesmo Boga, nego što On zavolje nas, i posla Sina svojega, kao žrtvu pomirenja za grijehe naše".

## Reference

## Vanjske veze

* Spasenje (pravoslavlje.net)
# Sveti Duh

| Dio serije članaka na temu
Hrišćanstvo
 Kršćanstvo |
| --- |
| **Isus Hristos**
Rođenje · Krštenje · Učenje
Smrt · Uskrsnuće
**Osnove**
Apostoli · Evanđelje · Crkva
**Historija**
Rano kršćanstvo · Oci · Sabori
Ikonoklazam · Šizma · Križari
Reformacija · Ekumenizam
**Tradicije**

| Istočne
 |
| --- |
|
Pravoslavlje · Drevnoistočne crkve · Sirijsko hrišćanstvo · Asirska crkva

 |

| Zapadne
 |
| --- |
|
Rimokatolici · Luterani · Reformisti · Anglikanci · Anabaptisti · Baptisti · Menoniti · Metodisti · Adventisti · Svetosti · Pentekostalci · Envagelici · Fundamentalisti · Liberali

 |

| Netrinitarne
 |
| --- |
|
Jehovini svjedoci · Pokret Svetaca Posljednjih dana · Unitarijanizam · Hristadelfijanci ·

 |

**Teologija**
Stvaranje · Pad · Grijeh · Sud
Spasenje · Carstvo · Hristologija
Trojstvo (Otac, Sin, Sveti duh)
**Biblija**
Stari zavjet · Novi zavjet
Knjige · Kanon · Apokrifi

Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Sveti Duh** ili **Duh Sveti** u kršćanstvu je božanska osoba koja, uz *Oca* (Boga) i *Sina* (Isus), čini Sveto Trojstvo, odnosno **supstancu** Boga; tj. Duh djeluje zajedno s Bogom Ocem i Bogom Sinom. Kršćanska teologija koja se bavi Svetim Duhom se naziva pneumatologija i predstavlja posljednji segment trinitarijanske teologije koja se razvila u kršćanstvu. Zbog toga oko prirode Svetog Duha ima daleko više različitih pogleda unutar kršćanstva nego oko prirode Oca i Sina.

## U zoroastrizmu

U učenju Zaratustre, sveti duh (*spenta mainyu*) je stvoren od mudrog gospoda (*ahura mazda*) da se suprotstavi zlom duhu (*angra mainyu*).

## Vanjske veze

* Holy Spirit Interactive
* Who or What is the Holy Spirit? Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u Arguments against Trinitarian Christianity
* Holy Spirit: Scripture Reference Guide
* a Lutheran's view of what the Holy Spirit does Arhivirano 2007-08-04 na Wayback Machine-u
* Lois Roden's studies on the Feminine aspect of the Godhead Arhivirano 2010-09-11 na Wayback Machine-u
* How To Live By The Power Of The Holy Spirit Arhivirano 2011-07-14 na Wayback Machine-u (Protestant Christian)
* Jewish Encyclopedia: Holy Spirit
* Catholic Encyclopedia: Holy Ghost
* The Holy Spirit: The Feminine Face of God Arhivirano 2010-12-18 na Wayback Machine-u
# Sinod

**Sinod** je riječ koja u kršćanskim crkvama označava skup, odnosno sastanak njenih poglavara i najviših predstavnika, najčešće radi rješavanja nekog doktrinarnog ili administrativnog pitanja. Predstavlja sinonim sa riječi *koncil*, a potiče iz grčke riječi *sinodo* (grčki: *σύνοδο* [*sýnodo*] = "skupština" ili "sastanak").

Također može označavati i stalno upravno tijelo nekih pravoslavnih crkava kao što je npr. Sveti arhijerejski sinod Srpske pravoslavne crkve.

## Povezano

* Ekumenski sabor

## Vanjske veze

* Giga-Catholic Information
* Pope Benedict holds first synod
* "Synod" at the Catholic Encyclopedia
* Synod of Diamper
* The synod of Constantinople in Byzantine times (in German) Arhivirano 2012-01-18 na Wayback Machine-u
* Calculating the Synod? A network analysis of the synod of Constantinople in Late Byzantine times Arhivirano 2012-01-18 na Wayback Machine-u
# Irska crkva

**Irska crkva** je izraz kojim se, ovisno o kontekstu, može označavati:

* Rimokatolička crkva u Irskoj;
* Crkva Irske (anglikanci)
* Prezbiterijanska crkva Irske

U širem kontekstu se pod tim izrazom mogu podrazumijevati sve organizacije i pojedinci vezani uz kršćanstvo u Irskoj.

## Povezano

* Keltsko kršćanstvo
# Sjeveroistok

*Za ostale upotrebe, pogledajte Sjeveroistok (razvrstavanje).*

| **Strane svijeta** |
| --- |
| Sjeverozapad
 | Sjever
 | Sjeveroistok
 |
| Zapad
 |  | Istok
 |
| Jugozapad
 | Jug
 | Jugoistok
 |

**Sjeveroistok** (ijek.) ili **severoistok** (ek.) (**NE**), jedna od četiri sporedne strane svijeta. Nalazi se između sjevera i istoka, nasuprot jugozapada.

Označava se sa 45°.

## Veze

* Strane svijeta
# Tyne

Most iznad rijeke Tyne u gradu Newcastle upon Tyne
**Tyne** je rijeka u sjeveroistočnoj Engleskoj. Nastaje spajanjem dviju rijeka - North (Sjeverni) i South (Južni) Tyne. One se spajaju kraj Warden Rock, u blizini Hexhama u grofoviji Northumberland. Ušća se nazivaju "Susret voda".

Rijeka North Tyne izvire na granici sa Škotskom, sjeverno od Kielder Watera. Prije nego što dođe u Hexam teče kroz šumu Kielder Forest i selo Bellingham.

Rijeka South Tyne izvire u Alston Mooru u Cumbriji. Potom teče kroz gradove Haltwhistle i Haydon Bridge u dolini koja se naziva Tyne Gap (Prolaz Tyne). Sjeverno od doline Tynea je smješten Hadrijanov zid. Izvor rijeke Tyne Južna jke vrlo blizu izvora rijeke dvije druge važne rijeke na industrijskom sjeveroistoku Engleske - River Tees i River Wear. Dolina South Tyne spada u Područje iznimne prirodne ljepote North Pennines (AONB). To je je drugo po veličini područje izuzetne prirodne ljepote u Engleskoj i Walesu.

## Vanjske veze

* Bridges On The Tyne

## Reference
# Engleski građanski rat

**Engleski građanski rat**, ponekad nazvan **Engleska revolucija** je naziv za niz oružanih sukoba koji su se odigrali na Britanskom otočju sredinom 17. vijeka, a koji svoj izvor imaju u sukobu između engleskog kralja Charlesa I. i engleskog parlamenta.

Sukob je bio politicke i vjerske prirode. Charles je naslijedio englesko prijestolje od bivšeg škotskog kralja Jamesa I. iz dinastije Stuart. Iako je bio nominalni poglavar Anglikanske crkve, mnogi su ga u Engleskoj smatrali prikrivenim katolikom. Charles je također smatrao da engleski vladar, poput ostalih u Evropi tog doba, ima božansko pravo vladanja i da nitko, uključujući Parlament nema pravo dovoditi u pitanje njegov autoritet i odluke. S druge strane je u Engleskoj i Škotskoj u to doba nastavio cvasti protestantizam u daleko ekstremnijim formama, uključujući puritanizam čiji su predstavnici stuartovsku monarhiju držali raskalašenom i grešnom.

Charlesov pokušaj da zaustavi takve tendencije u Škotskoj je doveo do biskupskih ratova u kojima je njegova vojska sramotno potučena, a parlament odbio daljnje financiranje vojnih operacija. Kada se Charles za pomoć obratio svojim katoličkim podanicima u Irskoj, što je 1642. godine dovelo do stvaranja dvije vojske - kraljeve i parlamentarne - koje su se počele sukobljavati jedna s drugom.

Rat je trajao tri godine i nakon niza ispočetka neodlučnih bitaka ispoljila se ekonomska nadmoć gradova koji su podržavali Parlament nad selom koje je podržavalo kralja. Parlamentarci su imali veći elan, ali i sposobnijeg komandanta u liku Olivera Cromwella čijom zaslugom je Charles konačno poražen i zarobljen godine 1645.

Tri godine kasnije, dok je parlament odlučivao o kraljevoj sudbini, ponovno je izbila rojalistička pobuna - drugi građanski rat. Ekstremisti u parlamentarnoj stranci su to iskoristili kao priliku za puč, pa je Charles suđen za izdaju i pogubljen godine 1649.

Cromwell je poslije suzbio rojalističke pobune na čelu s Charlesovim sinom Charlesom II. u Irskoj i Škotskoj. To je imalo pogotovo teške posljedice u Irskoj, gdje je ubijeno oko 30 % stanovništva, a sve zemlje u vlasništvu katolika konfiscirane i predane Cromwellovim veteranima.

Kao posljedica ratova Engleska je postala republika, odnosno diktatura na čelu s Oliverom Cromwellom. Iako je cromwellovski režim nestao nedugo nakon njegove smrti te se Charles II. vratio na tron, rat je kao trajnu posljedicu ostavio napuštanje koncepta o božanskom pravu kraljeva, pa su svi budući engleski kraljevi bili prisiljeni vladati uz podršku parlamenta. Zato se smatra da je upravo engleski građanski rat zaslužan za stvaranje moderne demokracije na Britanskom otočju, odnosno koncepta liberalne demokracije u današnjem zapadnom svijetu.
# Gateshead

| Gateshead
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  UK
 |
| **Regija** | Sjeveroistočna Engleska
 |
| **Metropolitanska grofovija** | Tyne and Wear
 |
| **Metropolitanski borough** | Gateshead
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 142 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011.)
 |
|  - **Urbano područje** | 120,046
 |
|  - **Područje utjecaja** | 200,214
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+0 (UTC+1)
 |
| **Poštanski broj** | NE8, NE9, NE10, NE11, DH3
 |
| **Pozivni broj** | 0191
 |
| Karta
 |
| Gatesheadclass=notpageimage| Pozicija Gatesheada na karti Engleske |

**Gateshead** je grad od 120,046 stanovnika i metropolitanski borough od 200,214 stanovnika koji se nalazi na sjeveroistoku Engleske u Metropolitanskoj grofoviji Tyne and Wear.

## Geografija

Pored grada Gatesheada i njegovih predgrađa u metropolitanskom boroughu nalaze se i gradovi Felling, Dunston i Blaydon, uz nešto sela, polja i šuma.

## Historija

Gateshead je u svom početku bilo malo selo izraslo na južnom kraju srednjovjekovnog mosta preko rijeke Tyne, točno nasuprot utvrde (kasnijeg grada) Newcastla. U to vrijeme bio je feud Biskupa od Durhama.

Velike zalihe ugljena, pomogle su mu da za industrijske revolucije izraste u centar metalurgije, grad velikih željezara.

Većina pogona teške industrije je bankrotira tokom 20. vijeka, ali je Gateshead uspio zadržati nešto metalurških pogona, uz to ima i pogone mašinogradnje, lake i
prehrambene industrije.

Grad je poznat po jednom od najvećih zatvorenih evropskih trgovačkih centara.

Gateshead je dom Baltičkog centra za suvremenu umjetnost (otvoren 2002) i mjesto gdje je 2001. podignut futuristički rotirajući pješačko-biciklistički most Gateshead Millennium, sastavljen od dvije parabole koje se naizmjenično dižu i spuštaju.

## Pobratimski gradovi

* Saint-Étienne-du-Rouvray, Francuska
* Komatsu, Japan

## Reference

## Vanjske veze

* Gateshead Council Arhivirano 2017-05-25 na Wayback Machine-u (`en`)
# Konurbacija

| Konurbacija Conurbation |
| --- |
| Panorama ManhattanaPanorama Manhattana |
|  |

**Konurbacija** je termin kojim se opisuje srastanje više pojedinačnih gradova u jednu mega cijelinu.

Najveće konurbacije na svijetu su BosWash (Boston- Washington) u Sjedinjenim Američkim Državama u koju srastaju višemilijunski gradovi Boston, New York, Philadelphia, Baltimore i Washington D.C., Ruhr na zapadu Njemačke, Veliki Tokio u Japanu. To su ujedno najgušće naseljeni dijelovi tih država.

## Etimologija

Termin *konurbacija* (engleski: *conurbation* od com (zajedno) + latinski urb-urbs=grad) skovao je 1915. kao neologizam škotski geograf, sociolog i pionir urbanizma Patrick Geddes u svojoj knjizi Gradovi u Evoluciji (Cities In Evolution). On je već tad zapazio da nove tehnologije, električna struja, motorizacija transporta itd, omogućuju gradovima da se šire, i tako spoje. Primjere za to on je vidio u tadašnjem engleskom Midlandtonu, njemačkom Ruhru, holandskom Randstadu i spajanju New Yorka i Bostona .

## Reference

## Vanjske veze

* *Conurbation* na portalu Merriam Webster (`en`)
# Pennines

| Pennines
 |
| --- |
| Dio
 |
| Karta sjeverne Engleske sa pozicijom Pennina Karta sjeverne Engleske sa pozicijom Pennina |
| Dužina masiva: | 400 km km
 |
| Širina masiva: | km
 |
| Površina masiva: | km²
 |
| Najviši vrh: | Cross Fell (893 m)
 |
| Zaštićene oblasti: |  |
| Država: |  Ujedinjeno Kraljevstvo
 |

**Pennines** je niski planinski masiv na sjeveru Engleske, koji se poput kičme proteže od Northumberlanda do Derbyshira na jugu.

## Karakteristike

Pennini su sa istoka, zapada i juga okruženi ravnicama Yorka, Lancashira i Cheshira i dolinom
rijeke Trent.
Na sjeveru doline rijeka Tyne i Eden razdvajaju Pennine od masiva Cheviots i planina Lake Districta.

Osnovna karakteristika Pennina je da su mu zapadne padine, strme i kratke, a istočne blage i duge.

Pennines se teško može nazvati masivom u pravom smislu, jer su njegova brda razbijena brojnim kratkim dolinama,
(zvanim - dales) kojih ima posvuda, u svim smjerovima. Pennines formira sjevernu i južnu vododjelnicu koje određuju tok svih većih rijeka sjeverne Engleske. Sam masiv se da podijeliti na dva dijela, zbog kotlina koje formiraju rijeke Aire (teče prema istoku) i Ribble (teče prema zapadu).

Sjeverni dio Pennina je širi i veći od južnog. Najviši vrhovi leže u sjevernom dijelu, to su; Cross Fell 893 m, Whernside 737 m, Ingleborough 723 m i Pen-y-Ghent 693 m. U južnom dijelu, rijetka su brda viša od 600 m, osim *Kinder Scouta* visokog 636 m, koji je dio nacionalnog parka Peak District u Derbyshiru.

Geološka struktura Pennina se sastoji od karbonskog vapnenca i pješčenjaka sa primjesama glinastog slanca. Po sušim područjima prevladavaju vrištine, dok su vlažna tresetišta pokrivena uglavnom sa travom.
Vrhovi brda su zaobljeni ili gotovo ravni, ali je geološka struktura i glacijacija pomogla da se oblikuje lijep krajolik sa planinskim
livadama.
Djelovanje vodotoka oblikovalo je izuzetno podzemlje u vapnencu, sa brojnim spiljama i jamama.
Od njih su najipresivnije Ingleborough, pored Claphama, Gaping Gill (duboka 107 m) i Rowten Pot (111 m).
Po Penninu ima dosta ponornica (rijeka Wye) i nekoliko jezera.

## Privreda

Privreda Pennina bazira se uglavnom na ovčarstvu i vađenju vapnenca. Po njegovim dolinama ima brojnih malih
trgovišta, kao što su Hawes, Muker i Grassington. Danas je turizam postao važan element privrede, naročito od kad su osnovani nacionalni parkovi i 1965.otvorena planinarska staza Pennine Way duga 400 km, koja vodi čitavom dužinom Pennina.

## Historija

Po Penninima ima brojnih arheoloških nalaza od prahistorijskog kamenja naslaganog u krug - *Arbor Low*, do
rimskog Hadrijanova zida, na sjeveru.

## Reference

## Vanjske veze

* *Pennines* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

Pennines