Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sauðárkrókur

| Sauðárkrókur
 |
| --- |
| PanoramaPanorama |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Island
 |
| **izborni okrug** | Norðvesturkjördæmi
 |
| **Regija** | Norðurland vestra
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2013.)
 |
|  - **Grad** | 2 620
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+0 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 550
 |
| **Službene stranice** www.skagafjordur.is
 |
| Karta
 |
| Sauðárkrókurclass=notpageimage| Sauðárkrókur na karti Islanda
 |

**Sauðárkrókur** je grad na krajnjem sjeveru Islanda od 2 620 stanovnika, on je i administrativni centar općine - Skagafjörður, koja ima više od 4 178 stanovnika., u kojoj su i naselja; Hofsós, Hólar i Varmahlíð.

## Geografsko klimatske karakteristike

*Sauðárkrókur* leži na dnu istoimenog fjorda, udaljen oko 295 km sjeveroistočno od Rejkjavika, i oko 116 km od najvećeg grada na sjeveru Akureyrija.
Grad je Ime dobio po potoku Sauðá koji tu protječe do mora.
Prosječna godišnja temperatura je oko 3.1 °C, koja zimi iznosi - 5 °C, izuzetno je vjetrovito a oborina ima tokom cijele godine.

## Historija

Prvo naselje *Sauðárkrókur* je nastalo 1871. kad se tu naselio kovač Árnason sa svojom porodicom, oko 1900 naselje je poraslo na 400 stanovnika.

## Znamenitosti

U neposrednoj okolici grada, 15 km prema sjeveru nalazi se termalni izvor sa prirodnim bazenom, kog rado posjećuju turisti.

## Privreda, transport, obrazovanje i sport

*Sauðárkrókur* je značajna ribarska luka, pa je ribarstvo i konzerviranje riba osnova ekonomije grada. Najveći poslodavac je kompanija Fiskiðjan Skagfirðingur Ltd, jedna od najvećih ribarskih kompanija Islanda.
U gradu djeluje i tvornica mineralne vune i mala tvornica namještaja.

Veliki poslodavac je i srednja škola, koju pohađa 400 učenika. Općina - Skagafjörður je reltivno bogat stočarski kraj poznat po uzgoju ovaca, krava i konja.

Grad je dobro povezan sa ostalim islandskim gradovima, jer tu prolazi otočka magistrala 1.
Tri kilometra istočno pored grada leži aerodrom Alexandersflugvöllur (IATA: SAK, ICAO: BIKR), iz kog je moguće letjeti jedino za Rejkjavik.

U gradu djeluje nogometni klub UMF Tindastóll, na novom stadionu izgrađenom 2004.

## Gradovi prijatelji

* Finska, Espoo

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Skagafjörður
# Soči

Soči - Pogled s mora
**Soči** (na ruskom Сочи) je grad na Crnom moru u Rusiji. Nalazi se u Krasnodarskoj oblasti na granici sa Gruzijom. Soči ima 334000 stanovnika, po popisu iz 2008. godine. To je jedno od omiljenih letovališta Rusije.

## Historija

Od 6. do 15. veka oblast kasnijeg grada Soči pripadala je pravoslavnoj kraljevini Abhaziji. Još uvek se mogu naći tragovi jedne vizantijske bazilike iz 11. veka. Od 15. veka ovu oblast su osvojili Turci. Konačno, posle uspešnog rata protiv Turaka, ova oblast je ugovorno prešla pod rusku vlast 1829. godine.

Soči je osnovan 1838. godine pod imenom Aleksandrija kao vojno utvrđenje. 1896. naselje je dobilo rang grada i današnje ime. U Sovjetskom Savezu grad se razvijao kao turističko mesto, naročito nakon što je Staljin u blizini podigao svoju daču.

## Opis grada

Klima u Sočiju je izvanredna: blage zime i duga leta. U blizini grada i kupališta na Crnom moru postoje i banje, tako da grad posećuje oko 4 miliona turista godišnje. Leti se održava i filmski festival.
Soči leži u jednom izuzetnom predelu u blizini Kavkaza. Sa plaža se vide vrhovi planina stalno pokrivenih snegom. U samom gradu primetna je sutropska vegetacija. Grad je pun parkova i arhitekture u staljinističkom stilu.

## Vanjske veze

*  Arhivirano 2005-08-17 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2017-04-30 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2012-02-01 na Wayback Machine-u
# Željeznička pruga

Tračnice
**Željezničku prugu** čini jedan ili više kolosijeka, koji spajaju službena mjesta, po kojima se kreću željeznička vozila. Prema širini kolosijeka pruga može biti:

* uskog kolosijeka (750 mm, neki dijelovi Indonezije; 1000 mm, dijelovi Švicarske; 1067 mm, Južna Afrika, Japan)
* normalnog kolosijeka (1435 mm, najčešće korištena),
* širokog kolosijeka (1524 mm, Rusija; 1665 mm, Portugal; 1667 mm, Španjolska).
* industrijska pruga nestandardnog kolosijeka (ima ih sve manje, obično male brzine, ali veliki kapacitet tereta)

## Ustroj

Kolosijek se sastoji od tračnica i pragova. Pragovi povezuju tračnice, koje čine kolosijek. Postavljeni su u jednakim razmacima okomito na pragove koje povezuju. Tračnice su zakovicama spojene na pragove. Kolosijeci se spajaju pomoću skretnice.

## Regulacija prometa

Regulacija prometa se vrši signalima (likovnim ili svjetlosnim). Na prugrama velikih brzina (po definiciji, one koje omogućuju promet preko 200 km/h), koristi se i direktna signalizacija u kabinu vozača vlaka, kao i automatska povratna informacija o stanju vlaka.

## Telekomanda

Neke pruge imaju skretnice i signale, koje se postavljaju ručno. Telekomanda je centralno mjesto, gdje se na prugama osposobljenim ovim sustavom centralno regulira signalizacija i pravac kretanja.
# Zagrebački Glavni kolodvor

Zgrada Glavnog kolodvora
Peroni na Glavnom kolodvoru
**Zagrebački Glavni kolodvor** (službeno: Zagreb Glavni kolodvor) najveći je željeznički kolodvor u Hrvatskoj. Nalazi se u središtu Zagreba, na Trgu kralja Tomislava 12. Gradnja zgrade Glavnog kolodvora počela je 1890., a objekt je svečano otvoren 1892. pod imenom Državni kolodvor. Projekt za zgradu izradio je arhitekt Državnih ugarskih željeznica Ferenc Pfaff. Zgrada Glavnog kolodvora registrirana je kao kulturno dobro. Veća rekonstrukcija izvedena je za Univerzijadu (1986./87.), te ponovo 2006. godine. Zgrada je oblikovana u neoklasicističkom stilu, te je ukrašena skulpturama i dekoracijama. Dugačka je 186,5 metara.

Zagreb Glavni kolodvor otvoren je za promet putnika i ograničeni promet stvari i to:

* prijem i otprema putnika,
* prijevoz vagonskih pošiljaka

Sporedne djelatnosti Glavnog kolodvora su: služba garderobe,
rezervacija mjesta u vlakovima, informacije, mjenjačnica novca,
restauracija, reklame i propaganda, služba nađenih stvari, prijevoz
automobila vlakom.

## Pruge

* Željeznička pruga M101 (Zagreb GK – Savski Marof – *državna granica* (Slovenija), dio Koridora X)
* Željeznička pruga M102 (Zagreb GK – Dugo Selo - Tovarnik – *državna granica* (Srbija), dio Koridora X)
* Željeznička pruga M202 (Zagreb GK – Karlovac – Rijeka)
* Željeznička pruga M502 (Zagreb GK – Sisak – Dobrljin – *državna granica* (Bosna i Hercegovina))

## Povezano

* Željeznička katastrofa u Zagrebu

## Izvori

* *Trg kralja Tomislava*, Vjesnik, 3. kolovoza 1999.
# Huai He

| Huai He  |
| --- |
| Rijeka Huai He |
| Lokacija |
| Države | Kina |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | planina Tongbai 174.000 m |
| Ušće   – vrsta |  poplavno područje |
| Dužina | 1.078 km |
| Pritoke | Hong, Quan, Guo i Hui |
| Hidrologija |
| Ulijeva se u | Yangtze |
| Karta |
|  |

**Rijeka Huai** (kineski: 淮河; pinyin: Huái Hé) je velika rijeka u Kini. Huai se nalazi na pola put između Žute rijeke i Yangtzea, dvije najveće rijeke u Kini, te, poput njih, teče sa zapada na istok. Huai, međutim, ne utječe u more zbog čega se često plavi.

Linija koju tvore Huai i Qinling planine se smatra prirodnom granicom Sjeverne i Južne Kine.

Rijeka Huai je duga 1.078 kilometara a sliv joj iznosi 174.000 kvadratnih kilometara.

## Vanjske veze

*
# Carska Kina

| Historija Kine **Historija Kine** |
| --- |
| **DREVNA** |
| **3 Suverena & 5 Careva** |
| **Dinastija Xia** 2100–1600 pne. |
| **Dinastija Shang** 1600–1046 pne. |
| **Dinastija Zhou** 1045–256 pne. |
| **Zapadni Zhou** |
| **Istočni Zhou** |
|    Period Proljeća i Jeseni
 |
|    Period Zaraćenih država
 |
| **CARSKA** |
| **Dinastija Qin** 221 pne.–206 pne. |
| **Dinastija Han** 206 pne.–220 n.e. |
| **Zapadni Han** |
| **Dinastija Xin** |
| **Istočni Han** |
| **Tri kraljevstva** 220–280 |
| **Wei, Shu & Wu** |
| **Dinastija Jin** 265–420 |
| **Zapadni Jin** | **16 kraljevstava** 304–439 |
| **Istočni Jin** |
| **Južne & Sjeverne dinastije** 420–589 |
| **Dinastija Sui** 581–618 |
| **Dinastija Tang** 618–907 |
| (  **Drugi Zhou** 690–705 ) |
| **5 dinastija & 10 kraljevstava** 907–960 | **Dinastija Liao** 907–1125 |
| **Dinastija Song** 960–1279 |  |
| **Sjeverni Song** |  | **Z. Xia** |
| **Južni Song** | **Jin** |  |
| **Dinastija Yuan** 1271–1368 |
| **Dinastija Ming** 1368–1644 |
| **Dinastija Qing** 1644–1911 |
| **MODERNA** |
| **Republika Kina** 1912–1949 |
| **Narodna Republika Kina**  1949– | **Republika Kina (Tajvan)** 1945– |
| **Srodni članci**

Kineska historiografija
Kronologija kineske historije
Dinastije u kineskoj historiji
Lingvistička historija
Historija umjetnosti
Ekonomska historija
Historija obrazovanja
Historija nauke i tehnologije
Pravna historija Kine Medijska historija
Vojna historija Pomorska historija

 |
| This box: * prikaži
* razgovor
* uredi
 |

**Carska Kina** (ili **Kinesko Carstvo**) je izraz kojim se opisuje period kineske historije koji okvirno počinje sa 221. pne. i ujedinjenjem Kine pod prvom carskom dinastijom Qin, a završava godine 1912. kada je svrgnuta posljednja carska dinastija Qing. Obično se dijeli na tri velika pod-perioda:

* Rana carska Kina
* Srednja carska Kina
* Kasna carska Kina

Izraz Kinesko Carstvo je također koristila i kratkotrajna država koju je 1915. proglasio Yuan Shikai.
# Yuan Shu

*Ovo je kinesko ime; porodično ime je* Yuan*.*
**Yuan Shu** (? - 199), stilsko ime **Gonglu** (公路), bio je kineski vojskovođa, odnosno gospodar rata za vrijeme kraja Istočne dinastije Han. Bio je mlađi polubrat Yuan Shaoa, vodećeg gospodara rata u Sjevernoj Kini sa kojim, međutim, nije bio u dobrim odnosima. Svoju je karijeru započeo za vrijeme kolapsa carske vlasti, odnosno nakon smrti carskog komandanta He Jina 189. koga su ubili dvorski eunusi. Yuan Shu je tada komandirao trupama koje su poklale eunuhe u carskoj palači. Kada je poslije tih događaja vlast u carskoj prijestolnici Dong Zhuo, Yuan Shu se sa vremenom počeo okretati protiv njega, a potom se pridružio velikom savezu protiv njega. Nakon raspada saveza se sukobio sa polubratom i Cao Caom, te bio prisiljen bježati u Shouchun (suvremeni Shouxian u provinciji Anhui). Tamo je godine 197. iskoristio drevno proročanstvo kako bi se proglasio carem. Taj neočekivani potez je izazvao neprijateljstvo ne samo svih ostalih gospodara rata, nego i jednog od njegovih potčinjenih - Sun Cea - koji je prebjegao njegovim neprijateljima. Suočen s koalicijom Lü Bua, Cao Caoa i Liu Beija, Yuan Shu se na kraju odlučio pomiriti sa bratom. On mu je poslao pojačanja na čelu sa svojim sinom Yuan Tanom, ali su ona došla prekasno da bi ga spasila. Yuan Shu je poražen, a dvije godine kasnije je umro.

## Povezano

* Popis ličnosti Tri kraljevstva

## Napomene
# Cao Cao

| Cao Cao |
| --- |
| Cao Cao |

Maska
**Cao Cao** (tradicionalni kineski: 曹操; pinyin: *Cáo Cāo*, 155 – 15. 3. 220) je bio general i državnik i pretposljednji kancelar u Istočnoj Han dinastiji koji je postao veliki poglavar tokom svojih konačnih godina u antičkoj Kini. Godine 204. kontrolisao je severni deo Kine koji je pod njegovim sinom postao kraljevstvo Vei.

## Poezija

Cao Cao ze bio ustanovljen pesnik. Sačuvane su 24 njegove pesme. Čuvena Cao Caova pesma „Gledajući plavo more“ jednostavnim jezikom opisuje veličanstveni prizor, a uz to, ona je prva kineska pesma u kojoj je pejzaž glavni motiv. Cao Caova poezija, u kojoj se mnogo pažnje pridaje umetničkoj vrednosti pesme, doprinela je razvoju poezije koju su napisali obrazovani ljudi.

Zajedno sa njegovim sinovima Cao Pi, Cao Dži, oni su zajedničko poznati kao „Tri Caoa“ u poeziji. Zajedno sa nekoliko drugih pesnika u to vreme, njihove pesme jesu temelji primera ćjenan pesama (kin. 建安風骨; ćjenan je kinesko ime ere za period 196–220).

## Reference

## Vanjske veze
# Raniji Qin

|  |
| --- |
| **Upozorenje**: *Nije specificirana vrijednost za "ime\_genitiv"* |
|

|  |
| --- |
| **秦 Raniji Qin (前秦)** |
| Carstvo
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ?    ?    ?  | **351–394** |  ?    ?    ?    ? |

 |
| Položaj {{{ime\_genitiv}}}Teritorije Ranijeg Qina 376. (označene plavo) |
| **Glavni grad** | Chang'an (351-385) Jinyang (385-386) Nan'an (386-394) Huangzhong (394)
 |
| **Vlast** | Monarhija
 |
| **Car** |
|  - 351-355
 | Fú Jiàn
 |
|  - 355-357
 | Fu Sheng
 |
|  - 357-385
 | Fú Jiān
 |
|  - 385-386
 | Fu Pi
 |
|  - 386-394
 | Fu Deng
 |
|  - 394
 | Fu Chong
 |
| **Historija** |  |
|  - Fú Jiàn's ulazak u Chang'an
 | 350
 |
|  - Uspostava
 | 4. mart 351
 |
|  - Fú Jiàn preuzima carsku titulu
 | 352
 |
|  - Fú Jiānovo uništenje države Raniji Yan
 | 370
 |
|  - Bitka na rijeci Fei
 | 383
 |
|  - Fú Jiānova smrt
 | 16. oktobar 385
 |
|  - Prestanak
 |  |
|  - Fu Hongova smrt
 | 405
 |

 |

| Raniji Qin
 |
| --- |
| Kineski
 |  前秦  |
|

| Transliteracije
 |
| --- |
| Mandarinski
 |
| - Hanyu Pinyin
 | Qiánqín
 |

 |

**Raniji Qin** (351-394) je bila sjeverna kineska država, poznata kao jedno od Šesnaest kraljevstava. Osnovala ju je porodica Fu, koja je pripadala narodu Di, a pod njenim je vodstvom godine 376. ujedinjena Sjeverna Kina. Glavni grad joj je, sve do smrti Fu Jiāna bio drevna carska prijestolnica Xi'an. Usprkos imena, nije imala nikakvih državnopravnih veza sa drevnom državom Qin i po njoj nazvanoj carskom dinastijom. Naziv "raniji" su joj dali kineski historičari zato da bi je mogli razlikovati od države "Kasniji Qin" (384-417).

Raniji Qin se sredinom 370-ih nametnula kao najmoćnije od svih Wu Hu kraljevstava na sjeveru Kine, te je ozbiljno ugrožavalo dinastiju Jin na jugu zemlje. Pokušaj Ranijeg Qina da je obori i tako ponovno ujedini Kinu pod svojom vlašću je međutim završio teškim porazom na rijeci Fei 383. nakon čega su slijedili ustanci pokorenih naroda i smrt cara Fu Jiāna nakon koga je država svedena na dva odvojena dijela - prvi, u današnjem Taiyuanu u provinciji Shanxi, su godine 386. osvojila Xianbei plemena države Kasniji Yan i Dingling. Drugi dio, na granici današnjih provincija Shaanxi i Gansu se održao sve dok ga 394. nisu pokorile države Zapadni Qin i Kasniji Qin.

## Napomene i reference
# Džurdži

Mandžurac
Mandžurka
Mandžurska frizura
**Džurdži**, polunomadski tunguski narod sa sjeveroistoka današnje Kine, nastanjen na područjima kasnije Mandžurije, današnji Liaoning, Heilongjiang i Jilin, direktni predci suvremenih Mandžuraca. Džurdži su bili skupina više plemena: Divlji Džurdži, Wanyan, Jianzhou Džurdži, Haixi Džurdži, Mohe (Heishui Mohe, Sumo, Baishan, Haoshih, Anchegu, Bodo, Yulou, Funie). Godine 946. zemljom naroda Džurdži ili Jurchen ovladaju Khitani, osnovavši carstvo Liao, a gradovi su im se nalazil sve do Pekinga, što im granice na jug idu sa dinastijom Song i na zapad sa dinastijom Xixia, odnosno Tangutima. Džurdži su bili ratoborni a Khitani malobrojniji, pa ovi 1115. podignu ustanak i utemelje svoje carstvo. U ovome im pomogoše i Kinezi. Džurdži osnuju vlastitu dinastiju u Kaifengu a Kinezi Južni Song u gradu Lin’an, današnji Hangzhou.

Džurdži su se od Kineza razlikovali po svojem jeziku, posebnim običajima i svojoj nošnji. Bili su ratoborni i ponosni, ali i manjima među Kinezima. Na sjeveru su lutale mongolske horde koje će uskoro pod vodstvom Džingis-kana osvojiti Kaifeng i zemlju Džurdža. Ovo se zbilo 1234, napadom ujedinjenih snaga Mongola i dinastije Song, a 1279 osvoje cijelu Kinu. Južni dio zemlje doći će pod vlast Kine (dinastija Ming), nakon što Mongoli budu protjerani u 14. stoljeću. Srednji dio i sjever još je u njihovim rukama. Džurdži će ustat protiv Kineza pod vodstvom Nurhačija (1559-1626) koji se proglasio carem (1616) te zaratio sa Kinezima. Za prijestolnicu si je uzeo Mukden. Kinu će Mandžurci napasti 1644. i do 1680 njome potpuno ovladati.

Džurdžijska plemena službeno će postat Mandžurcima nakon 16. stoljeća.

## Ostali nazivi za njih

Yojin (korejski); Jurchen (engleski); Jurchid (mongolski); Nuzhen (suvremeni kineski); Sushen, Jishen i Jushen (preci Džurdža; stari kineski nazivi)

## Reference

## Vanjske veze

## Galerija

* Mandžurski vojnici.
# Xidi

Drevna sela Anhuija: Xidi i Hongcun| Svjetska baština UNESCO-a |
|  Kina

XidiLokacija Xidija u Kini |
| Registriran | 2000. (24. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | iii, iv, v |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Xidi** (kineski: 西递; pinyin: *Xi'di*, što znači "Zapadna postaja") je jedno od dva (drugo je Hongcun) drevna sela na jugu pokrajine Anhui (općina Yi) u Kini, koja su 2000. godine upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji kao "izvanredan primjer pred-urbanog naselja koja su tijekom stoljeća nestala ili su promijenjena. Njihov plan ulica, arhitektura građevina, ukrasi i integracija u kompleksni vodovodni sustav su jedinstveni sačuvani primjeri.".

Memorijalna vrata upravitelja

## Historija

Selo je nastalo tijekom vladavine cara Rezonga (1049.–1053.) iz dinastije Song i izvorno se zvalo **Xichuan** ("Zapadna rijeka"), zbog različitih rijeka i potoka u njegovoj blizini. Tijekom dinastije Ming (1368.-1644.) došlo je do procvata naselja, večinom zahvaljujući trgovačkoj obitelji Hu iz Wuyuana (Xinan) koji su usvojili Hu Changyija, sina cara Zhaozonga (888.-904.) iz dinastije Tang, kada je ovaj bio primoren stupiti s prijestolja. Pored osobnih građevina, oni su izgradili gradsku infrastrukturu u naselju. Do sredine 17. stoljeća, obitelj Hu je zahvaljujući svom ugledu prešla u politiku i mnogi su za dinastije Ming postali važni službenici, kao i diplomanti Carske škole. Xidi je doživio vrhunac u 18. i 19. stoljeću, kada je u njemu stanovalo oko 600 obitelji.

## Odlike

Xidi je okružen planinama i vode sa sjevera se spuštaju kako bi se spojile kod Huiyuan mosta na jugu sela. Ulice su popločane granitom iz općine Yi, a njihovim planom dominira glavna ulica koja se prostire u pravcu istok-zapad, koja s obje strane ima po jednu manju, paralelnu ulicu. Ove ulice su spojene uskim prolazima, a maleni otvoreni prostori se nalaze samo ispred važnijih javnih građevina kao što su: "Dvorana ugleda", "Dvorana sjećanja" i "Memorijalna vrata upravitelja". Građevine su izgrađene od drvenih trupaca sa zidovima od opeke i elegantnim dekoracijama na drvu.

Danas je sačuvano 124 obiteljska doma, izgrađena za dinastija Ming i Qing, s mnogim lijepim izrezbarenim ukrasima. Većina od njih je otvorena za javnost, što čini Xidi muzej na otvorenom.

## Reference

## Vanjske veze

* From the Earth Arhivirano 2008-07-25 na Wayback Machine-u Article about the Tulou earth villages of the Fujian Hakka (`en`)
# Svete planine Kine

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Ovaj članak sadrži kineski tekst.** Bez pravilne podrške za renderiranje, možete vidjeti upitnike, kvadrate i druge simbole umjesto kineskih znakova.
 |

**Svete planine Kine** se dijele u dvije grupe, jednu povezanu sa taoizmom i drugu povezanu sa budizmom. Grupa povezana sa taoizmom je poznata kao *Pet velikih planina* ({{zh|s=五岳|t=五嶽|p=Wǔ yuè|}), dok jke grupa vezana za budizam poznata kao *Četiri svete planine budizma*  (kineski: 四大佛教名山; pinyin: *Sì dà Fó jiào Míng shān*).

Svete planine za obje grupe su važno odredište hodočašća.

 Karta svetih planina Kine, crveni krugovi: taoistička grupa, ljubičaste zvijeude: budistička grupa.
## Vanjske veze

* chinaonyourmind.com Arhivirano 2005-02-27 na Wayback Machine-u
* sacredsites.com
* Google Earth Map of both Five and Four Sacred Mountains KMZ File
* Religion and the environment in China, 中国的宗教与环境 - chinadialogue article, why the five sacred mountains survive in a good ecological state Arhivirano 2016-05-31 na Wayback Machine-u
* A Report on the Nine Sacred Mountains
# Lake Placid

**Lejk Plesid** se može odnositi na

* Lejk Plesid
* grad u američkoj federalnoj državi Florida;
* grad u američkoj federalnoj državi New York;
* Lake Placid (jezero) u američkoj federalnoj državi New York;
* igrani film iz 1999. godine.
# Lake Placid, New York

| Lejk Plesid *Lake Placid* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Njujork
 |
| Okrug
 | Eseks
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 2.521
 |
| Gustina stanovništva
 | 64,6 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Nadmorska visina
 | 549 m
 |
| Površina
 | 3,9 km²
 |
| Kopnena površina
 | 3,6 km²
 |
| Vodena površina
 | 0,4 km²
 |
|   |
| Lejk PlesidLejk Plesid (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 518
 |
| ZIP kod
 | 12946
 |
| FIPS kod
 | 40761
 |

**Lejk Plesid** je selo s 2.638 stanovnika u planinama Adirondack u (okrugu Essex, blizu grada North Elba u američkoj federalnoj državi Njujork. Ime je dobio po obližnjem jezeru.

Iako naselje ugošćuje turiste tokom cijele godine, najpoznatije je po Zimskoj olimpijadi 1980. godine, odnosno utakmici timova SAD i SSSR nazvanoj "Čudo na ledu," tokom koje je tim američkih studenata porazio favorizirani sovjetski tim i dva dana kasnije osvojio Zlatnu medalju. Tu pobjedu mnogi smatraju najvećoj u američkoj sportskoj historiji.

Lejk Plesid je također bio domaćin Zimske olimpijade 1932. godine. Zajedno sa švicarskim St. Moritzom,i Innsbruckom, predstavlja jedan od tri grada koji je dva puta bio domaćinom Zimskih olimpijskih igara.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 2.521, što je 117 (-4,4 %) stanovnika manje nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 2.511 (95,2 %)
 | 2.391 (94,8 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 18 (0,7 %)
 | 23 (0,9 %)
 |
| Azijati
 | 24 (0,9 %)
 | 45 (1,8 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 24 (0,9 %)
 | 33 (1,3 %)
 |
| Ukupno
 | 2.638
 | 2.521
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Lake Placid, New York** |

* Official Website of the Village of Lake Placid Arhivirano 2009-12-28 na Wayback Machine-u
* Lake Placid tourism information
* Lake Placid Olympic Authority Arhivirano 2020-10-30 na Wayback Machine-u
* United States Census Bureau