Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ljetne olimpijske igre 2000.

**XXVII. Olimpijske igre - Sydney 2000**

| XXVII. Olimpijske igre - Sydney 2000
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Sydney, Australija
 |
| **Otvaranje** | 15. rujna 2000.
 |
| **Zatvaranje** | 1. listopada 2000.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 199
 |
| **Broj sportaša** | 10651
 |
| **Broj sportova** | 28
 |
| **Broj takmičenja** | 300
 |

XXVII. Olimpijske igre održane su 2000. godine u Sydneyu, u Australiji. MOO je 1993. godine birao domaćina između slijedećih gradova: Pekinga, Berlina, Istanbula i Manchestera.

Po općoj ocjeni, s obzirom na sjajan nivo organizacije, kvalitetu sportskih natjecanja, ljubaznost domaćina i fantastičnu atmosferu koja je vladala cijelo vrijeme Igara Igre su proglašene "najboljim Olimpijskim igrama u dotadašnjoj povijesti".

Olimpijski stadion u Sydneyu
Na spektakularnom otvaranju je Olimpijski plamen na stadionu upalila Cathy Freeman, koja je kasnije na istim Igrama osvojila zlato u atletici (utrka na 400 m). Time je postala prva osoba koja je na istim Igrama bila počasni palitelj baklje i osvajač zlatne medalje. Kao pripadnik izvorne domorodačke manjine Aboridžina, Freeman je svojim postignućem postala australska heroina za sva vremena.

Rekordan broj od 199 nacija je sudjelovao na Igrama, a jedina članica MOO koja nije sudjelovala bio je Afganistan, čiji nastup je zabranio tadašnji afganistanski talibanski režim iz vjerskih razloga.

U program Igara je uključen triatlon.

U natjecateljskom proramu su se istaknuli slijedeći pojedinci i događaji:

* Plivač Ian Thorpe iz Australije, tada star svega 17. godina, je osvojio tri zlatne i dvije srebrne medalje. Posebno su upečatljivi bili svjetski rekord na 400 m slobodno, te nastup u štafeti 4x100 m slobodno kada je Thorpe u zadnjoj dionici nadoknadio veliki zaostatak za do tada vodećom štafetom SAD-a i pri tome pomogao svojem timu osim zlata oboriti i dotadašnji svjetski rekord.
* Steve Redgrave, veslač iz Velike Britanije, je zlatnom medaljom u četvercu bez kormilara ostvario svoju petu zlatnu medalju na petim Igrama za redom.
* Kamerun je osvojio povijesnu zlatnu medalju u finalu nogometnog turnira, pobijedivši Španjolsku nakon izvođenja jedanaesteraca.
# Zimske olimpijske igre 1948.

**V. Zimske olimpijske igre - St. Moritz 1948**

| V. Zimske olimpijske igre - St. Moritz 1948
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | St. Moritz, Švicarska
 |
| **Otvaranje** | 30. siječnja 1948.
 |
| **Zatvaranje** | 8. veljače 1948.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 28
 |
| **Broj sportaša** | 669
 |
| **Broj sportova** | 4
 |
| **Broj takmičenja** | 22
 |

V. Zimske Olimpijske igre su bile prve održane nakon pauze izazvane drugim svjetskim ratom, odnosno prvi olimpijski događaj nakon dvanaest godina.
# Zimske olimpijske igre 1956.

| VII. Zimske olimpijske igre - Cortina d'Ampezzo 1956
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Cortina d'Ampezzo, Italija
 |
| **Otvaranje** | 26. siječnja 1956.
 |
| **Zatvaranje** | 5. veljače 1956.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 32
 |
| **Broj sportaša** | 824
 |
| **Broj sportova** | 4
 |
| **Broj takmičenja** | 24
 |

**VII. Zimske olimpijske igre – Cortina d'Ampezzo 1956** održane su u Italiji 1956. godine.

U junu 1939. godine je Međunarodni olimpijski komitet odlučio da Cortina d'Ampezzo postane domaćinom zimske olimpijade 1944. godine, ali ta olimpijada nije održana jer je izbio drugi svjetski rat.

Nakon završetka rata zimske olimpijade su održane u St. Moritzu i Oslu, da bi Cortina d'Ampezzo došla na red tek 1956. godine.

Ova zimska olimpijada je bila prva na kojoj su sudjelovali sportaši iz Sovjetskog Saveza. Oni su svoj debi okrunili s najvećim brojem medalja od svih drugih država-sudionica.

Zimske olimpijske igre 1956. godine bile su prve na kojima su nakon drugog svjetskog rata nastupili sportaši iz oba dijela podijeljene Njemačke. Oni su nastupali zajedno, kao "Udruženi njemački tim".
# Zimske olimpijske igre 1964.

**IX. Zimske olimpijske igre - Innsbruck 1964**

| IX. Zimske olimpijske igre - Innsbruck 1964
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Innsbruck, Austrija
 |
| **Otvaranje** | 29. siječnja 1964.
 |
| **Zatvaranje** | 9. veljače 1964.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 36
 |
| **Broj sportaša** | 1091
 |
| **Broj sportova** | 6
 |
| **Broj takmičenja** | 34
 |

Igre su ostale upamćene po prvom smrtnom slučaju zabilježenom u historiji zimskih olimpijada. Australski alpski skijaš Ross Milne se sudario s drvom za vrijeme probne vožnje spusta.
# Zimske olimpijske igre 1968.

**X. Zimske olimpijske igre - Grenoble 1968**

| X. Zimske olimpijske igre - Grenoble 1968
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Grenoble, Francuska
 |
| **Otvaranje** | 6. veljače 1968.
 |
| **Zatvaranje** | 18. veljače 1968.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 37
 |
| **Broj sportaša** | 1158
 |
| **Broj sportova** | 6
 |
| **Broj takmičenja** | 35
 |

Zimske Olimpijske igre u Grenobleu su bile prve na kojima je Zapadnoj i Istočnoj Njemačkoj dozvoljeno da nastupaju pod zasebnim zastavama.

Također je to bio prvi olimpijski događaj koji je dobio svoju maskotu - skijaša *Schussa*.

Na ovim Igrama je prvi put uvedeno obavezno testiranje na doping i seks-kontrola.

Junak Igara bio je francuski alpski skijaš Jean-Claude Killy, koji je osvojio tri zlatne medalje.
# Zimske olimpijske igre 1972.

**XI. Zimske olimpijske igre - Sapporo 1972**

| XI. Zimske olimpijske igre - Sapporo 1972
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Sapporo, Japan
 |
| **Otvaranje** | 3. veljače 1972.
 |
| **Zatvaranje** | 13. veljače 1972.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 35
 |
| **Broj sportaša** | 1006
 |
| **Broj sportova** | 6
 |
| **Broj takmičenja** | 35
 |

Zimska olimpijada se u Sapporou trebala održati još 1940. godine, ali je, slično kao i ljetna olimpijada u Tokiju, otkazana zbog japanske najezde na Kinu. Slično kao i u slučaju Olimpijade u Tokiju osam godina ranije, Međunarodni olimpijski komitet je nastojao izbrisati sve efekte drugog svjetskog rata na olimpijski pokret.
# Zimske olimpijske igre 1976.

**XII Zimske olimpijske igre - Innsbruck 1976**

| XII. Zimske olimpijske igre - Innsbruck 1976
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Innsbruck, Austrija
 |
| **Otvaranje** | 4. veljače 1976.
 |
| **Zatvaranje** | 15. veljače 1976.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 37
 |
| **Broj sportaša** | 1123
 |
| **Broj sportova** | 6
 |
| **Broj takmičenja** | 37
 |

U maju 1970. godine je Međunarodni olimpijski komitet odlučio da se Zimske olimpijske igre 1976. godine održe u Denveru, u američkoj federalnoj državi Colorado. Međutim, u dvije godine se ispostavilo da će troškovi izgradnje olimpijske infrastrukture biti tri puta veći od planiranih. Igrama su se također oštro usprotivili lokalni ekolozi. Zbog toga je propao referendum na kojem je stanovništvo Denvera trebalo izglasati povećanje poreza s ciljem financiranja Igara. Nakon toga su lokalni organizatori odustali od održavanja Igara.

MOK se stoga okrenuo Denverom konkurentu - Whistleru u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. No, ubrzo nakon te odluke su u toj provinciji održani izbori, na kojima je pobijedila Nova demokratska stranka, neprijateljski nastrojena prema Igrama.

Nemajući druge alternative, MOK se okrenuo Innsbrucku, koji je već imao infrastrukturu sagrađenu za Zimsku olimpijadu 1964. godine.
# Zimske olimpijske igre 1980.

**XIII. Zimske olimpijske igre - Lake Placid 1980**

| XIII. Zimske olimpijske igre - Lake Placid 1980
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Lake Placid, SAD
 |
| **Otvaranje** | 13. veljače 1980.
 |
| **Zatvaranje** | 24. veljače 1980.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 37
 |
| **Broj sportaša** | 1072
 |
| **Broj sportova** | 6
 |
| **Broj takmičenja** | 38
 |

Lake Placid je svoje drugo domaćinstvo zimske olimpijade dobio bez protukandidata, s obzirom da je zajednička kandidatura Vancouvera i Garibaldija u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija povučena prije završnog glasanja.

Igre su bile važne jer je, nakon MOK-ove odluke o tome da tajvanski tim nastupa pod nazivom "Kineski Tajpeh", NR Kina prekinula svoj dugogodišnji bojkot Igara.

Na Igrama je prvi put korišten umjetni snijeg.

Ipak, igre se više od svega pamte po legendarnoj hokejaškoj utakmici u kojoj je američki tim, sastavljen od neiskusnih amatera, uspio pobijediti visoko favorizirani sovjetski tim. Događaj, prozvan *Čudo na ledu*, kasnije je obrađen u filmu *Čudo* s Kurtom Russellom u glavnoj ulozi.
# Zimske olimpijske igre 1992.

**XVI. Zimske olimpijske igre - Albertville 1992**

| XVI. Zimske olimpijske igre - Albertville 1992
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Albertville, Francuska
 |
| **Otvaranje** | 8. veljače 1992.
 |
| **Zatvaranje** | 23. veljače 1992.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 64
 |
| **Broj sportaša** | 1801
 |
| **Broj sportova** | 7
 |
| **Broj takmičenja** | 57
 |

Zimske Olimpijske igre 1992. bile su u mnogo čemu pod snažnim dojmom političkih i drugih previranja koja su se dogodila u Evropi u prethodne četiri godine - kraja hladnog rata, ujedinjenja Njemačke, te raspada SSSR-a i Jugoslavije.

Na tim su sportaši iz Njemačke po prvi nakon 1964. nastupili pod zajedničkom zastavom. Na Igrama su prvi put samostalno nastupili sportaši iz Litve, Letonije, Estonije, Slovenije i Hrvatske. Sportaši iz Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije i Srbije su nastupili u zajedničkom jugoslavenskom timu. Sportaši iz dvanaest država nastalih raspadom SSSR-a su nastupili u Ujedinjenom timu, iako su ga mnogi nazivali timom Zajednice nezavisnih država.

Novozelandska alpska skijašica Annaliese Coberger je osvojila srebrnu medalju u ženskom slalomu - prvu medalju koju je na zimskim olimpijadama osvojila država iz južne hemisfere.

Igre u Albertvilleu su bile posljednje koje su održane u istoj godini kada i ljetne olimpijade.
# Zimske olimpijske igre 2002.

| XIX. Zimske olimpijske igre
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Salt Lake City, SAD
 |
| **Otvaranje** | 8. 2. 2002.
 |
| **Zatvaranje** | 24. 2. 2002.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 77
 |
| **Broj sportaša** | 2329
 |
| **Broj sportova** | 7
 |
| **Broj takmičenja** | 78
 |

**XIX. Zimske olimpijske igre - Salt Lake City 2002** su održane uz dotada neviđene mjere sigurnosti, u velikoj sjeni napada 11. septembra.

Najveća heroina Igara bila je hrvatska alpska skijašica Janica Kostelić, koja je osvojila zlatne medalje u alpskoj kombinaciji, slalomu i veleslalomu.

Australijski brzi klizač Steven Bradbury bio je prvi sportaš iz južne hemisfere koji je osvojio zlatnu medalju na zimskim olimpijadama.

Dodjela Igara Salt Lake Cityju je postala predmetom velikog korupcijskog skandala.

## Povezano

* Salt Lake City 2002. - Alpsko skijanje (rezultati)
# Zimske olimpijske igre 2014.

| XXII. Zimske olimpijske igre - Soči 2014.
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Soči, Rusija
 |
| **Otvaranje** | ...
 |
| **Zatvaranje** | ...
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | ...
 |
| **Broj sportaša** | ...
 |
| **Broj sportova** | ...
 |
| **Broj takmičenja** | ...
 |

**XXII. Zimske olimpijske igre - Soči 2014.**.

## Odluka o domaćinstvu

Odluka o domaćinstvu donesena je na zasjedanju MOO-a 4.7. 2007. u Gvatemali.

Druga dva kandidata su bili austrijski Salzburg i južnokorejski Pjeong Čang.

### Lobisti

* Pjeong Čang

Od poznatijih lobista, južnokorejci su uzeli i Alberta Tombu.

* Salzburg
* Soči

U lobiranje za dobivanje domaćinstva, za grad Soči se angažirao i sam ruski predsjednik Vladimir Putin, koji je par tjedana imao živu diplomatsku aktivnost (neposredno prije zasjedanja bio je u posjetu Georgeu Bushu, a par tjedana prije je bio i na Energetskom summitu u Zagrebu.

## Sportovi

Bit će održano 98 takmičenja iz 15 disciplina u 7 sportova. Brojevi u zagradama označavaju koliko će biti takmičenja po disciplinama u kojima će se dijeliti medalje.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Alpsko skijanje (10) (*detalji*)
* Biatlon (11) (*detalji*)
* Bob (3) (*detalji*)
* Brzo klizanje (12) (*detalji*)
* Brzo klizanje na kratkim stazama (8) (*detalji*)
 | * Hokej na ledu (2) (*detalji*)
* Karling (2) (*detalji*)
* Nordjska kombinacija (3) (*detalji*)
* Sankanje (4) (*detalji*)
* Skeleton (2) (*detalji*)
 | * Skijaški skokovi (4) (*detalji*)
* Skijaško trčanje (12) (*detalji*)
* Slobodno skijanje (10) (*detalji*)
* Snoubording (10) (*detalji*)
* Umjetničko klizanje (5) (*detalji*)
 |  |

## Vanjske veze

* Candidature acceptance procedure for the XXII Olympic Winter Games 2014
* Sochi 2014, Candidate CityArhivirano 2007-07-09 na Wayback Machine-u
* Salzburg 2014, Candidate City Arhivirano 2008-05-25 na Wayback Machine-u
* PyeongChang 2014, Candidate City Arhivirano 2008-06-13 na Wayback Machine-u
* Homepage of the Jaca bid Arhivirano 2006-06-16 na Wayback Machine-u
* Homepage of the Almaty bidArhivirano 2006-02-22 na Wayback Machine-u
* Homepage of the Sofia bid Arhivirano 2006-08-19 na Wayback Machine-u
* Homepage of the Borjomi bid Arhivirano 2013-07-23 na Wayback Machine-u
* Information on current bid process
* IOC press release about the bid process (26. listopada 2005.)
* Article giving a short summary of each applicant city
* IOC official site
* Info portal "Olympic Winter Games 2014" Arhivirano 2014-01-11 na Wayback Machine-u
* završne kandidature
	+ Sochi 2014
	+ Salzburg 2014 Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
	+ PyeongChang 2014 Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u
* ponudne brošure
	+ Sochi 2014 Arhivirano 2006-11-10 na Wayback Machine-u
	+ Salzburg 2014 Arhivirano 2008-05-28 na Wayback Machine-u
	+ Jaca 2014 Arhivirano 2009-09-05 na Wayback Machine-u
	+ Almaty 2014
	+ PyeongChang 2014 Arhivirano 2008-05-28 na Wayback Machine-u
	+ Sofia 2014 Arhivirano 2006-08-23 na Wayback Machine-u
	+ Borjomi 2014 Arhivirano 2007-06-21 na Wayback Machine-u
# Zimske olimpijske igre 2018.

| XXIII. Zimske olimpijske igre - Pjeong Čang 2018.
 |
| --- |
|  |
|
 |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Pjeong Čang, Južna Koreja
 |
| **Otvaranje** | 9. veljače 2018.
 |
| **Zatvaranje** | 25. veljače 2018.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | ...
 |
| **Broj sportaša** | ...
 |
| **Broj sportova** | ...
 |
| **Broj takmičenja** | ...
 |

**XXIII. Zimske olimpijske igre - Pjeong Čang 2018.**.

## Odluka o domaćinstvu

Odluka o domaćinstvu donesena je na zasjedanju MOO-a 6.7. 2011. u Durbanu.

Druga dva kandidata su bili francuski Annecy i nemački München.

### Lobisti

* Annecy
* München
* Pjeong Čang

## Sportovi

Bit će održano 102 takmičenja iz 15 disciplina u 7 sportova. Brojevi u zagradama označavaju koliko će biti takmičenja po disciplinama u kojima će se dijeliti medalje.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Alpsko skijanje (11) (*detalji*)
* Biatlon (11) (*detalji*)
* Bob (3) (*detalji*)
* Brzo klizanje (14) (*detalji*)
* Brzo klizanje na kratkim stazama (8) (*detalji*)
 | * Hokej na ledu (2) (*detalji*)
* Karling (3) (*detalji*)
* Nordjska kombinacija (3) (*detalji*)
* Sankanje (4) (*detalji*)
* Skeleton (2) (*detalji*)
 | * Skijaški skokovi (4) (*detalji*)
* Skijaško trčanje (3) (*detalji*)
* Slobodno skijanje (10) (*detalji*)
* Snoubording (10) (*detalji*)
* Umjetničko klizanje (5) (*detalji*)
 |  |

## Vanjske veze

* IOC official site
# Administracija

**Administracija** (na latinskom, *administratio*, složenica od riječi *ad*, „prema“ i *ministratio*, „služiti“ ili „davati usluge“; na engleskom i francuskom, *administration*) je izraz koji može imati više značenja, no sva se svode na smisao *služenja*, tj, *pružanja usluga*.

Postoji nekoliko vrsta adminsitracije:

* administracija u smislu posla ili biznisa.

* administracija u smislu vlade.

* administracija u smislu kompjuterskih sistema.

## Povezano

* Uprava
# Artefakt

**Artefakt** (iz latinskog *ars* "obrada" l *facere* "napraviti") u arheologiji je naziv za predmete koje su stvorili ljudi. Općenito se radi o predmetima od drva, kosti ili kamena i sličnih materijala tijekom arheoloških istraživanja.

Primjeri za *artefakte* su primjerice između ostalog vrhovi strelica, krhotine keramike, keramika, nakit, umjetnički predmeti ili oružje.

Proučavanje tih predmeta važno je za arheologiju, jer proučavanje *artefakta* daje informacije o kulturama iz prošlosti i o njihovim načinima života.
# Traper

| Traper Trapper |
| --- |
| Izgled trapera s kraja 19. vijekaIzgled trapera s kraja 19. vijeka |
|  |
| **Država** |  SAD  Kanada
 |

**Traper** (engleski: *Trapper*, od riječi **trap** = zamka) je historijski izraz za lovca na divlje životinje po Sjevernoj Americi.

Izraz je bio popularan u 19. vijeku kad je eksport dabrovih krzna iz Amerike u Evropu bio na vrhuncu.

## Historija

Kako je vatreno oružje bilo prilično neprecizno i komplicirano za upotrebu (nakon svakog hitca trebalo je nanovo puniti oružje barutom i sačmom) prvi evropski kolonisti u 16. i 17. vijeku radije su postavljali zamke nego se koristili puškama.

Lov osobito na krznaše, dugo vremena bio je ekonomski najisplativija djelatnost po Sjevernoj Americi, pa su se i najmoćnije kompanije 18. i 19. vijeka i bavile trgovinom krznima.

Kanadski traperi kompanije Hudson Bay
Britanci su sa svojom kompanijom Hudson Bay osnovanom još 1670. dugo držali monopol u trgovini krznima, tek početkom 19. vijeka pojavile su se američke kompanije kao American Fur Company (1808.-1842.) i Rocky Mountain Fur Company (1822. - 1834.) koje su mogle konkurirati Britancima.

Kako se granica divljine i netaknute prirode zvana **Divlji Zapad** pomicala prema zapadu i sjeveru, tako su se i traperi selili prema tim krajevima. Krajem 19. vijeka lov na krznaše preselio se na Aljasku i sjevernu Kanadu pa je tamo i Kompanija Hudson Bay osnovala svoju trgovačku stanicu 1847.

Kalifornijski traper snimljen oko 1900.
Traperi i graničari poput Davy Crocketta, John Coltera, Jim Bridgera i Buffalo Billa postali su mitologizirani američki heroji, popularni širom svijeta. Tako da je i njihova odjeća naročito hlače - traperice postala modni hit 1960-ih

### Traperi danas

Još i danas ima oko 200 000 trapera po Kanadi i Aljasci koji se kao nekad, bave lovom na krznaše.

## Povezano

* Divlji Zapad

## Izvori

## Vanjske veze

* *O traperima* na portalu Alaska Trappers Association (`en`)
* *O traperima* na portalu Vermont Trappers Association Arhivirano 2012-01-29 na Wayback Machine-u (`en`)
# Nacionalni parkovi Sjedinjenih Američkih Država

| Nacionalni parkovi Sjedinjenih Američkih Država
 |
| --- |
| Logo agencije National Park ServiceLogo agencije National Park Service |
|  |
| **država** |  SAD
 |

**Nacionalni parkovi Sjedinjenih Američkih Država** je skupina od 58 nacionalnih parkova i zaštićenih područja smještenih na teritoriju Sjedinjenih Američkih Država, kojima upravlja agencija američkog Odjela za unutrašnje poslove **National Park Service**.

## Historijat američkih nacionalnih parkova

Ideja o osnivanju nacionalnih parkova kao zaštićenih područja u državnom vlasništvu potakla je upravo iz Sjedinjenih Američkih Država, jer su upravo one potpisom predsjednika Granta osnovale 1872. prvi takav park na svijetu – Yellowstone.

Nakon tog su 1890. osnovani nacionalni parkovi; Yosemite, Sequoia i Nacionalni spomen park - General Grant. Narednih dekada osnovano je puno novih parkova i zaštićenih područja, pa je zbog tog 1916. osnovana posebna državna agencija - National Park Service, da upravlja njima. Početkom 21. vijeka u Sjedinjenim Američkim državama bilo je ukupno 350 zaštićenih područja kojima upravlja ta agencija, na više od 340 000 km² površine, među njima su pored nacionalnih parkova i rezervati prirode, nacionalne šume i obale i nacionalni spomen parkovi i obilježja.

Da bi neki teritorij dobio status - *nacionalnog*, i bio financiran od federalnog budžeta, to prvo mora biti odobreno aktom Kongresa Sjedinjenih Američkih Država.

## Osnovni podaci

Američki nacionalni parkovi su raspoređeni u 27 saveznih država, uz 2 na prekomorskim pacifičkim teritorijima; Američka Samoa i Američki Djevičanski Otoci. Najviše nacionalnih parkova imaju Kalifornija i Aljaska (po 8), a nakon njih Utah (5) i Colorado (4). Najveći nacionalni park je Wrangell-St. Elias koji ima 33 683 km² a najmanji Hot Springs koji ima manje od 24 km².
Ukupna površina zaštićenih nacionalnih parkova iznosi oko 210 000 km², što iznosi prosječno po parku oko 3 620 km², ali najveći dio ima oko 1 280 km².
Najposjećeniji je Great Smoky Mountains, kog posjeti od 8 do 10 milijuna posjetitelja godišnje, a slijedi ga Grand Canyon s više od četiri milijuna posjetitelja, ali ima i takvih kao Lake Clark u Aljasci koje posjeti samo 5227 ljudi godišnje.

Čak je 14 nacionalnih parkova uvršteno na Listu svjetske baštine.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice agencije - National Park Service (`en`)
# Nacionalni park Katmai

| Nacionalni park Katmai Katmai National Park and Preserve |
| --- |
| Dolina deset hiljada dimova |
| Lokacija |
| Položaj | Poluotok Aljaska Masiv Aleuti |
| Najbliži grad | King Salmon |
| Država |  SAD  Aljaska |
| Koordinate | 58°39′15″N, 156°26′4″W |
| Historija |
| Osnovan | 2. decembar, 1980 |
| Karakteristike |
| Površina | 1,912.200 ha |
| Administracija |
| Posjećenost | 23.754 (2003) |
| Web-stranica |
| www.nps.gov |

**Katmai** (engleski: *Katmai National Park and Preserve*) je nacionalni park i rezervat prirode na jugozapadu Aljaske u Sjedinjenim Američkim Državama.

## Karakteristike

Nacionalni park Katmai je ogromna površina potpune divljine, jedinstvenih geoloških karakteristika.
Park je poznat po brojnim jezerima, rijekama, divljim planinama, šumama, močvarama i nepatvorenoj divljini i posebno velikom broju grizlija (mrkih medvjeda). Svako ljeto posjetitelji mogu promatrati grizlije kako love losose duž rijeke Brooks. Pored njih u parku ima losova, vukova, Sobova, lisica i rosomaha, uz veliki izbor ptica. Do ulaza u park kod kampa Brooks na jezeru Naknek, može se doći jedino hidroavionom, a slikovite obale parka, sa fjordovima, hridima, zaljevima i vodopadima dostupne su jedino brodovima ili hidroavionima.

Karta Nacionalnog parka Katmai
## Geografija

Park leži na sjeveru Poluotoka Aljaska na njegovom vrhu kod Tjesnaca Shelikof. Sam nacionalni park ima površinu od 14.869 km², a rezervat prirode dodatnih 1694 km².

## Historija

Katmai je proglašen nacionalnim spomenikom 1918. nakon silovite erupcije vulkana Novarupta 1912. Njegove granice su mjenjane više puta od 1931. sve do 1980. kad je proglašen nacionalnim parkom i rezervatom prirode.

### Erupcija

Erupcija kratera Novarupta 1912., pretvorila je zelenu dolinu u pepelom pokrivenu pustoš koja je danas pozanata pod imenom Dolina deset hiljada dimova (Valley of Ten Thousand Smokes). Ona se tako zove zbog velikog broja fumarola koje su prvi put opažene 1916., ali su se vremenom počele gasiti, kako se pepel hladio, tako da se danas iz samo ponekih još uvijek dimi. Pretpostavlja se da se vrh obližnje vulkanske planine Katmai urušio, kad se magma ispod njega istrošila, zbog tog je njen krater danas postao jezero ispunjeno vodom. Nakon erupcije rijeka Ukak i njezine pritoke su probile kanjone preko naslaga magme i pepela u Dolini deset hiljada dimova.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene starnice parka Arhivirano 2016-03-19 na Wayback Machine-u (`en`)
* *Katmai National Park and Preserve* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)