Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Karakalpakstan

| Zastava Karakalpakstana |
| --- |
| Politička karta Karakalpakstana |
| Republika Karakalpakstan Қарақалпақстан Республикасы
Qoraqalpog'iston Respublikasi |
| Glavni grad: | Nukus
 |
| Površina: | 160.000 km²
 |
| Stanovništvo: | 1,200.000 (2005) |
| Gustoća stanovništva: | 7,5 ljudi/km²
 |
| ISO 3166-2: | UZ-QR
 |

**Karakalpakstan** (uzbečki: **Qoraqalpog'iston Respublikasi** ili Қорақалпоғистон Республикаси; karakalpački: **Қарақалпақстан Республикасы** ili Qaraqalpaqstan Respublikası) je autonomna republika u Uzbekistanu. Pokriva cijeli zapadni dio Uzbekistana. Glavni grad je Nukus (karakalpački: Nökis ili Нөкис). Republika Karakalpakstan ima površinu od 160.000 km2. Površina joj pokriva područje drevne države Horezm, iako se u klasičnoj perzijskoj književnosti za nju koristio naziv "Kāth".

## Demografija

Stanovništvo Karakalpakstana se procjenjuje na 1,200.000, od čega su 400.000 Uzbeci, a 300.000 Kazasi. Karakalpaci su bivši nomadski pastiri i ribari koji se prvi put spominju u 16. vijeku. Ime im znači "Crna kapa" (Crni šešir), ali je karalpačka kultura toliko transformirana sovjetizacijom da se izgubilo prvotno značenje izraza "crna kapa". Karakalpački jezik se smatra bližim kazaškom nego uzbečkom. Postoje tvrdnje da je ethnička grupa ništa drugo do izmišljotina sovjetskih vlasti u cilju da se podijele Kazasi. Jezik kao pismo u sovjetsko doba koristio modificiranu ćirilicu da bi se od 1993. godine počela koristiti latinica.

Osim glavnog grada Nukusa, važniji gradovi su Hojeli (uzbečki: Hujayli; ruski Hodžejli), mjesto na kome se nalaze brojne horezmske ruševine i Moynaq, (uzbečki: Maynoq; ruski Mujnak), bivša luka Aralskog mora koja se sada nalazi kilometrima u unutrašnjosti.

## Ekonomija

Ekonomija regije, koja je nekada ovisila o ribarstvu, se sada temelji na uzgoju pamuka, riže i lubenica. Hidroelektrična energija koju daju velike elektrane na Amu Darji sagrađene u sovjetsko doba je također važan izvor prihoda.

Delta Amu Darje je nekada bila gusto naseljena, i u njoj je zahvaljujući široko rasprostanjenom navodnjavanju tisućama godina postojala razvijena poljoprivreda. Pod Horezmom je to područje steklo značajan utjecaj i prosperitet. Međutim, postupne klimatske promjene kroz vijekove, koje je ubrzala ekološka katastrofa Aralskog mora krajem 20. vijeka je stvorila teške probleme za Karakalpakstan. Drevna oaza rijeka, jezera, močvara, šuma i farmi se isušuje, te je otroveana solju i kemikalijama koje vjetar donosi sa isušenog dna Aralskog mora. Prema nekim podacima ljetne temperature su porasle 10, a zimske temperature pale za 10 stupnjeva Celzija, što je stvorilo porast zdravstvenih i respiratornih problema za stanovništvo.

## Povezano

* Karakalpačka autonomna oblast
* Karakalpaci
* Provincije Uzbekistana

## Reference

## Vanjske veze

* About Karakalpaks -
* Karakalpakstan -
* Karakalpakstan -
* Karakalpak music -
# Amu-Darja

| Amu-Darja (*Oxus*)  |
| --- |
| Ušće Amu-Darje |
| Lokacija |
| Države |  Avganistan  Tadžikistan  Uzbekistan  Turkmenistan |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | Pamir ~6000 m |
| Ušće | Aralsko more |
| Dužina | 2580 km |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  1400 m³/s |
| Sliv   – površina |  534.739 km² |

Karta regiona Amu-Darje.
**Amu-Darja** (tadžički *Omudarё* ili *darёi Omu*, perzijski: آمودریا‎ uzbečki *Amudaryo*) je jedna od većih azijskih rečnih tokova i najduža reka u centralnoj Aziji. Reka je plovna oko 1400 kilometara. U antici je bila poznata pod imenom *Oxus*, kako su je obeležavali letopisci Aleksandra Makedonskog, koji ju je prešao 329. pne. na svom pohodu prema istoku.

Srodna reka Amu-Darji se zove Sir-Darja.
# Širina

**Širina** je fizička veličina kojom se određuje udaljenost između dvije točke u prostoru sa strane od duljine. Uobičajeni znak za širinu je b, a mjerna jedinica je metar.

Kod mjerenja dimenzija tijela naziv širina koristi se za drugu dimenziju, a prva je duljina. Širina i duljina čine ravninu.

## Veze

* Duljina
* Visina
* Dimenzija
* Geografska širina
# Dubina

Dubina naftne bušotine.
**Dubina** je mjera vertikalne udaljenosti ispod horizontalne ravnine. Visina je sličan pojam, ali iznad horizontalne ravnine. Mjeri se po vertikalnoj osi od početne do željene točke.

Dubina ima mnogo značenja. U tehnologiji, postoji dubina rupe u odnosu na horizontalnu površinu. U geologiji, mjeri se dubina jame u odnosu na Zemljinu površinu. Dubina mora određuje mjeru vertikalne udaljenosti od površine mora do morskoga dna. Može se mjeriti i dubina posude ili šupljih elemenata (npr. šalice, bazena, bačve, bunara i dr.). Na ljudskom tijelu, postoji npr. pojam dubine rane (površinska ili duboka rana).

U umjetnosti poput književnosti ili filma, postoji pojam dubine ili plitkosti umjetničkoga djela, koji govori o kvaliteti i vrijednosti. Dubina boje je pojam koji označava realnost prikaza boja na digitalnoj fotografiji. U gospodarstvu, dubina proizvodnog programa odnosi se na broj proizvoda u pojedinoj liniji proizvoda. Dubina siromaštva je pojam koji govori o udaljenosti od granice siromaštva. Dubina financijskog tržišta je broj i financijski potencijal kupaca i prodavača koji ulaze na tržište s namjerom da trguju financijskim sredstvima i instrumentima, ako njihova cijena padne ili poraste u odnosu na sadašnju.

## Reference
# Pritoka

Gledajući uzvodno, Šenandoa (levo) je pritoka reke Potomak (desno).
**Pritoka** je vodotok (reka ili potok) koja se uliva u veći vodotok ili glavni (matični) tok reke ili jezera. Pritoka se ne uliva direktno u more ili okean. Pritoke zajedno sa svojim glavnim vodotokom odvode sve površinske i podzemne vode svoga sliva, do mora ili okeana.

U ušću, gde se dve ili više vode sastaju zajedno, obično se odnosi na spajanje pritoka.

Suprotnost pritoci je rukavac, vodotok koji se odvaja i teče od glavnog vodotoka. Rukavci se najčešće mogu naći u rečnim deltama.

## Terminologija

Gledajući uzvodno, Šenandoa (dole desno) se uliva u reku Potomak koja teče od dole levo do vrha desno, tako da je Šenandoa desna pritoka reke Potomak, a ne leva pritoka.
„Desna pritoka” i „leva pritoka (ili „pritoka desne obale” i „pritoka leve obale”) su pojmovi koji ukazuju na orijentaciju pritoke u odnosu na tok glavne reke, a definišu se iz perspektive gledanja nizvodno (u smeru vodene struje glavnog vodotoka).

U SAD, gde pritoke ponekad imaju isto ime kao reka u kojoj se slivaju, nazivaju se **forke**. One se obično označavaju smerom kompasa. Na primer, *Američka Reka* ima severnu, srednju i južnu forku. Severni rukavac *Reke Čikago* ima istočnu, zapadnu i srednju forku, dok južni rukavac ima južnu forku, a smatra se da ima i zapadnu forku).

Forke se ponekad označavaju kao „desne” i „leve”. Posmatrač rukom određuje forku okrenut uzvodno. Na primer, *Stir Krik* ima levu pritoku koja se naziva desna forka Stir Krika.

## Redosled i način nabrojavanja

Pritoke se ponekad nabrojavaju počevši od onih koje su najbliže izvoru reke, a završavajući se onim koje su najbliže ušću reke. Stralerov sistem označavanja pritoka ispituje raspored pritoka u hijerarhiji, gde postoje pritoke prvog, drugog, trećeg i viših redova, s tim da su pritoke prvog reda obično najmanje po veličini.

Na primer, pritoka drugog reda bi bila rezultat dve ili više pritoka prvog reda koje se spajaju u istu.

## Povezano

* Rukavac (*rastoka*, *otoka*)
* Estuar

## Reference

## Literatura

* *Makkaveev N. I.* Ruslo reki i эroziя v eё basseйne – M., Izd-vo AN SSSR, 1955. – 346 s.
* *Čebotarev A. I.* Gidrologičeskiй slovarь – L, Gidrometeoizdat, 1978 – 308 s.
# Narmada

| Narmada  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države |  Indija |
| Gradovi | Jabalpur, Hoshangabad |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | kod Amarkantaka (Madja Pradeš) 1048 m |
| Ušće   – aps. visina   – vrsta | Arapsko more (kod Bharucha, Gudžarat) 0 m delta |
| Dužina | 1300 km |
| Pritoke | Burhner, Banjar, Sher Shakkar, Dudhi, Tawa, Ganjal, Chhota Tawa, Kundi, Goi, Karjan, Hiran, Tendoni, Barna, Kolar, Man, Uri, Hatni, Orsang |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  1218 m³/s |
| Sliv   – površina |  98.800 km² |
| Ulijeva se u | Arapsko more |

**Narmada** ili **Narbada** (*Nerbuda*) je velika rijeka u središnjoj Indija duga 1 300 km

Ime *Narmada* rijeci je dao antički grčki geograf Klaudije Ptolomej, jer je još za onog vremena bila znana kao važni trgovački put od Arapskog mora do doline rijeke Ganges.

## Hidrografija

Narmada izvire na obroncima masiva Maikala na istoku države Madja Pradeš.

Od tamo meandrira prema zapadu, preko brda pored grada Mandla. Nadelje se probija kanjonima preko masiva Vindhja i Satpura prema zapadu, preko država Madja Pradeš i Gujarat sve do svog velikog ušća (21 km) u Kambejskom zaljevu kod grada Bharucha

Karta Indije sa slivom rijeke Narmada
Narmada ima sliv velik oko 98.800 km², koji se proteže preko cijele sjeverne unutrašnjosti Indijskog potkontinenta.

Hindusi vjeruju da je rijeka Narmada nastala iz tijela boga Šive, zbog toga ona u njihovim očima uživa drugo mjesto, odmah nakon Gangesa. Zbog toga se održava procesija od ušća Narmade kod Bharucha do izvora rijeke kod Amarkantaka.

## Povezano

* Lista najdužih rijeka na svijetu

## Izvori

## Vanjske veze

* *Narmada River* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Salinitet

Karta površinskog saliniteta svjetskih oceana
**Salinitet** je stupanj slanosti otopine natrijevog klorida u vodi. Iskazuje se u promilima težine, tj. salinitet od 1 promila kazuje da je u kilogramu vode otopljen 1 gram soli.

Salinitet je jedno od najvažnijih svojstava morske vode. Prosječna slanost svih oceana iznosi 35‰. Slanija su ona mora koja primaju manju količinu padavina i koja imaju manji dotok tekućica, a intenzivnije isparavaju. U obratnim slučajevima slanost je manja, npr. visok salinitet Crvenog mora od oko 40‰ objašnjava se jakim isparavanjem i vrlo malim dotokom padavina. Salinitet Baltičkog mora iznosi samo 6‰, što je posljedica velikog pritjecanja i reklativno malog isparavanja.
# Promil

Promil
**Promil** (iz latinskoga, doslovno znači "za (svaku) tisuću") desetinka je postotka ili jedan (dio) od tisuću. Obilježava se znakom ‰ (Unicode U+2030), koji izgleda kao znak postotka (%) s dodatnom nulom na kraju.

Jedan promil se definira kao:

1‰ = 10−3 = 0,001 = 0,1%
Promil se ne smije miješati s ppm. Mjera u ppm označava dijelove *milijuna* i stoga u nazivniku ima 1,000.000, a ne 1000.

## Primjeri

Primjeri uobičajene uporabe su:

* Sadržaj alkohola u krvi;
* Salinitet (morske) vode, primjerice, "prosječni salinitet je 35 ‰";
* Uzdužni nagibi tunela i željezničkih pruga;
* Stope demografskih promjena.
# Međunarodna hidrografska organizacija

Karta svijeta s označenim članicama Međunarodne hidrografske organizacije
**Međunarodna hidrografska organizacija** (kratica: **IHO**) je međuvladina savjetodavna i tehnička organizacija za hidrografiju čiji je cilj poticanje sigurnosti pomorskog prometa i zaštita morskog okoliša. IHO ima status promatrača pri Ujedinjenim narodima i smatra se mjerodavnom za hidrografska istraživanja odnosno pomorsko kartiranje.

Djelatnosti i ciljevi Međunarodne hidrografske organizacije su:

* Koordiniranje aktivnosti među državnim hidrografskim uredima
* Standardizacija odnosno najviši mogući stupanj jednoličnosti pomorskih karata i dokumenata
* Usvajanje pouzdanih i učinkovitih metoda hidrografskih istraživanja
* Znanstveni razvoj na području hidrografije odnosno opisne oceanografije

Osnovana je 21. lipnja 1921. godine i sjedište joj se nalazi u Monaku. Službeni jezici organizacije su engleski i francuski jezik.

## Povezano

* Hidrografija
* Hrvatski hidrografski institut

## Vanjske veze

* (`en`)(`fr`) Službene stranice IHO-a
# Ras al-Had

| Ras al-Had (`ar`) رأس الحد |
| --- |
| Plaže Ras al-HadaPlaže Ras al-Hada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Oman
 |
|  |
| **Visina** | 11 m
 |
|  |
| **Vremenska zona** | Omansko vrijeme (UTC+4)
 |
| Karta
 |
| Ras al-Hadclass=notpageimage| Ras al-Had na karti Omana
 |

**Ras al-Had** (arapski: رأس الحد‎) je gradić na krajnjem istoku Omana, nazvan po istoimenom rtu od kojeg se prema Internacionalnoj hidrografskoj organizaciji (IHO) pruža linija razgraničenja između Omanskog zaljeva i Arapskog mora. Mjesto je opasano morem s tri strane – Arapskim morem na istoku, Omanskim zaljevom na sjeveru, te malenim Hadžarskim zaljevom na zapadu.
Zbog dugih pješčanih plaža, prisutnosti zelenih kornjača i bogate historijske baštine, Ras al-Had je popularno turističko odredište. Znamenitosti uključuju veliku tvrđavu s džamijom, te arheološka nalazišta iz brončanog doba. Na sjeveru grada nalazi se bivši aerodrom Sur.

## Vanjske veze

* (`en`) *Excavations at Ras al-Hadd, Oman* (Britanski muzej)
# Klifton

**Klifton** se može odnositi na

* Clifton, Idaho
* Clifton, Arizona
* Clifton, Illinois
* Clifton, Kansas
* Clifton, New Jersey
* Clifton, Ohio
* Clifton, Texas
* Clifton, Tennessee
* Clifton, Virginia
* Clifton, South Carolina
* Clifton, Colorado
# Prambanan

Hramski kompleks Prambanan| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Indonezija

PrambananLokacija Prambanana u Indoneziji |
| Registriran | 1991. (15. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | i, iv |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Prambanan** je najveći hinduistički hramski kompleks u Indoneziji. Nalazi se oko 18 km istočno od Yogyakarte na otoku Javi. Sagrađen je oko 850. u vrijeme vladavine Rakaija Pikatane, kralja druge dinastije Mataram ili pod vlašću Balitunga Mahe Sambue za vrijeme dinastije Sanjaya. Ubrzo nakon što je dovršen, hram je napušten i počeo je propadati.

Obnova kompleksa otpočela je 1918. i još nije dovršena. Glavna zgrada dovršena je tek 1953. Najveći problem bio je pronalaženje i točno smještanje prvobitnog građevnog materijala na odgovarajuće mjesto gdje je bilo prije propadanja. Često je materijal bio korišten za gradnju vrlo udaljenih građevina. Tako su ponovo građeni samo oni objekti, za koje je postojalo najmanje 75% prvobitno korištenog kamena, a od mnogih ranijih svetišta danas se ne može vidjeti puno više od temelja.

Kompleks je jedno od najvećih hinduističkih hramova u jugoistočnoj Aziji. Uvršten je 1991. na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Aziji. Osobitost im je visoka i šiljasta gradnja, koja je jedna od odlika hinduističkih hramova, kao i strog raspored brojnih pojedinačnih svetišta oko 47 m visoke središnje građevine.

Cijeli kompleks sastoji se od osam glavnih hramova, kao i više od 250 pojedinačnih, manjih hramova koji okružuju glavne. Tri najveća hrama, nazvana Trisakti ("tri sveta mjesta"), posvećena su bogovima Šivi, bogu-razaraču, Višni, bogu-čuvaru i Brahmi, bogu-stvoritelju. To odgovara hinduističkom božanskom trojstvu koje se nalazi u mnogim hinduističkim svetištima, i u Indoneziji.

U krugu od samo nekoliko kilometara od Prambanana nalaze se i drugi hinduistički hramovi koji većim dijelom nisu obnovljeni. Kompleks je bio teško oštećen u snažnom potresu 27. svibnja 2006. Kompleks je bio zatvoren nekoliko tjedana radi točne procjene oštećenja. U kolovozu 2006. Prambanan je ponovo otvoren, ali je iz sigurnosnih razloga neposredna okolina glavnih hramova i dalje zatvorena za posjetitelje.

* Model kompleksa Prambanana u Džakarti
* Prambanan nedugo nakon otkrića 1895.
* Hramski kompleks u magli
* Glavni Šivin hram
* Ramajana ples ispred hrama

## Vanjske veze

* Otkriće i povijest Arhivirano 2007-02-04 na Wayback Machine-u (`en`)
* Galerija fotografija Arhivirano 2012-02-04 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Prambanan** |
# Grb Fidžija

Grb Fidžija
**Grb Fidžija** je usvojen 4. jula 1908. Sastoji se od štita na kojem se nalazi krst sv. Đorđa iznad kojeg se nalazi lav. U ostalim četvrtima štita se nalaze šećerna trska, kokosova palma, banane i golubica mira. Sa strane štita se nalaze dva Fidži ratnika, a ispod traka s natpisom "*Rerevaka na kalou ka doka na Tui*" (Boj se Boga i slavi kralja).

## Povezano

* Zastava Fidžija
# .to

**.to** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Tongu.

Vlada Tonge prodaje domene svog ccTLD-a svakoj zainteresiranoj strani. S obzirom da se riječ *to* često koristi u engleskom jeziku, postala je popularna kod tvoraca URL-ova zvanih hakerske domene koje to koriste, kao (fiktivni primjer)  ili Refusedov

S domenom .to upravlja Tonga Network Information Center (Tonic).

Grad Toronto u kanadskoj provinciji Ontario ima nadimak TO. Stoga se ekstenzija .to koristi od strane mnogih malih tvrtki u tom gradu.

## Vanjske veze

* IANA .to whois information Arhivirano 2006-06-29 na Wayback Machine-u
* Domain Hacks Suggest - 1.900 prijedloga za hakiranje .to domena.

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# King County, Washington

| King County, Washington King County
 |
| --- |
|  Položaj okruga u saveznoj državi Vašington |
|  |
| Savezna država | Vašington
 |
| Sedište |  |
| Godina osnivanja |  |
|  |
| Površina | km²
 |
| Stanovništvo | 1.931.249 (2010.) |
| Gustina naseljenosti | /km²
 |
|  |
| Veb stranica |  |
| FIPS kod | 53033
 |

**King County, Washington** (engleski: *King County*) je okrug u američkoj saveznoj državi Vašington.

## Demografija

Prema popisu stanovništva iz 2010. u okrugu je živelo 1.931.249, što je 194.215 (11,2 %) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 1.275.127 (73,4 %)
 | 1.251.300 (64,8 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 93.875 (5,4 %)
 | 119.801 (6,2 %)
 |
| Azijati
 | 187.745 (10,8 %)
 | 282.075 (14,6 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 95.242 (5,5 %)
 | 172.378 (8,9 %)
 |
| Ukupno
 | 1.737.034
 | 1.931.249
 |

## Reference

## Literatura

* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.
* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.

## Vanjske veze

* United States Census Bureau
# East Wenatchee, Washington

*Za ostale upotrebe, pogledajte East Wenatchee (razvrstavanje).*

| East Wenatchee
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Washington
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 13.190
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-8, leti UTC-7
 |
| East WenatcheeEast Wenatchee (Sjedinjenih Država)
 |

**East Wenatchee** je grad u američkoj saveznoj državi Vašington. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 13.190 stanovnika.

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 4.861 (84.4%)
 | 9.560 (72.5%)
 |
| Crnci
 | 23 (0.4%)
 | 33 (0.3%)
 |
| Azijati
 | 36 (0.6%)
 | 125 (0.9%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | 694 (12.1%)
 | 3.092 (23.4%)
 |
| Ukupno
 | 5.757
 | 13.190
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Selah, Washington

*Za ostale upotrebe, pogledajte Selah (razvrstavanje).*

| Selah
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Washington
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 7.147
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-8, leti UTC-7
 |
| SelahSelah (Sjedinjenih Država)
 |

**Selah** je grad u američkoj saveznoj državi Vašington. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 7.147 stanovnika.

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 5.339 (84.6%)
 | 5.682 (79.5%)
 |
| Crnci
 | 38 (0.6%)
 | 37 (0.5%)
 |
| Azijati
 | 52 (0.8%)
 | 48 (0.7%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | 697 (11.0%)
 | 1.172 (16.4%)
 |
| Ukupno
 | 6.310
 | 7.147
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze