Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nebinarnost

Genderqueer zastava ponosa u Valenciji, na kojoj piše na španjolskom jeziku: "Budućnost nije binarna"
**Nebinarnost** ili **genderqueer** (dženderkvir, GQ), sveobuhvatna je kategorija za rodne identitete koji nisu isključivo muški ili ženski‍—identiteti koji su izvan rodne binarnosti. Nebinarni identiteti nalaze se unutar transrodne kategorije, iako se neke nebinarne osobe ne izjašnjavaju kao transrodne.

Nebinarne osobe mogu se rodno izražavati nekim srednjim rodom između muškog i ženskog (interrodne), zasebnim trećim rodom, s dva ili više roda (birodne, trirodne, panrodne), bez ijednog roda (arodne, nerodne, bezrodne, oslobođene od roda, neutrois), krećati se između rodova ili imati promjenjiv rodni identitet (rodnofluidne). Kategorija također uključuje osobe koje ne imenuju svoj rod.

Rodni identitet odvojen je od seksualne ili romantične orijentacije i nebinarne osobe imaju više seksualnih orijentacija, kao i transrodne i cisrodne osobe.

|  |
| --- |
|  **Gej, lezbejske, biseksualne i trans (LGBT) teme** |
| **Seksualna orijentacija i Rodni identitet** | **LGBT zajednica i LGBT kultura** |
| **Seksualna orijentacija i identiteti** | Homoseksualnost **·** Gej **·** Lezbejka **·** Biseksualnost
 | Coming out **·** Drag king **·** Drag queen **·** Film (Spisak filmova po abecedi/po godinama) **·** Gej bar **·** Gej ikona **·** Gej himna **·** Gej kvart **·** Lezbejska utopija **·** Parada ponosa **·** Ponos **·** Poznate LGBT osobe **·** Sleng **·** Slogani **·** Simboli **·** Sport **·** Turizam **·** Veze |
| **Rodni identitet** | Transrodnost (Interrodnost **·** Nebinarnost) **·** Transseksualnost (Transmuškarac **·** Transžena) |
| Neheteroseksualnost | Interseksualnost **·** Queer **·** Treći rod |
| **Nauka i teorija** | **Istorija** |
|
Biologija **·** Demografija **·** Kinsijeva skala **·** Klajnova tabela **·** Lezbejski feminizam **·** Medicina **·** Neurobiologija **·** Psihologija **·** Queer teorija **·** Ružičasta lingvistika **·**
Sredina i seksualna orijentacija **·** Studije roda **·** Transfeminizam
 | Pregled LGBT istorije **·** Antička Grčka **·** Stounvolska revolucija **·** Lezbejska istorija **·** Progon LGBT osoba |
| **Prava** | **Religija i homoseksualnost** |
| Teme | Partnerstva **·** Brak **·** Roditeljstvo **·** Usvajanje dece **·** Vojna služba **·** Imigraciona prava **·** Zakonski aspekt transseksualnosti | Mitologija **·** Judaizam **·** Hrišćanstvo **·** Islam **·** Hinduizam **·** Budizam **·** Sikizam **·** Konfucijanizam **·** Taoizam **·** Wicca |
| Po regionima: | Afrika **·** Južna Amerika **·** Severna Amerika **·** Azija **·** Evropa **·** Okeanija | **LGBT opozicija** |
| Homofobija **·** Transfobija **·** Lezbofobija **·** Bifobija **·** Heteroseksizam **·** Heteronormativnost **·** Heteropatrijarhat **·** Heteronacionalizam **·** Homohisterija **·** Nasilje nad LGBT osobama  |
| Ovaj članak je deo LGBT projekata. |  Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |
# Baton Rouge, Louisiana

| Baton Rouge
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  SAD
 |
| **Savezna država** |  Louisiana
 |
| **Okrug** | East Baton Rouge
 |
| **Naseljen** | 1719.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Melvin "Kip" Holden (D)
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 204.8 km²
 |
| **Visina** | 14
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Urbano područje** | 229 493
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC-6 (UTC-5)
 |
| **Pozivni broj** | 225
 |
| **Službena stranica** www.brgov.com/
 |
| Karta
 |
| Baton Rougeclass=notpageimage| Baton Rouge na karti Sjedinjenih Američkih Država
 |

**Baton Rouge** (čita se **Baton Ruž**) je glavni grad američke savezne države Louisiana, u sredini Sjedinjenih Američkih Država od 229 493 stanovnika.

*Baton Rouge* je poznat po svojoj velikoj Rafineriji nafte kompanije Exxon.

## Geografija

*Baton Rouge* leži na jugoistoku Louisiane na rijeci Mississippi, udaljen 110 km sjeverozapadno od New Orleansa i Meksičkog zaljeva.

*Baton Rouge* ima Vlažnu subtropsku klimu po Köppenovoj klasifikaciji klime sa blagim zimama, i vlažnih toplim ljetima. Kako leži blizu Meksičkog zaljeva česti su snažni tornadi koji znaju teško oštetiti grad.

## Historija

*Baton Rouge* iznikao je iz vojne utvrde, koju su podigli Francuzi 1719. koji su tad vladali dolinom rijeke Mississippi - zvanom Louisiana.

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2010-10-26 na Wayback Machine-u (`en`)
# Bastrop, Louisiana

| Bastrop *Bastrop* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Luizijana
 |
| Okrug
 | Morhaus
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 11.365
 |
| Gustina stanovništva
 | 52,1 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-6, leti UTC-5
 |
| Nadmorska visina
 | 50,9 m
 |
| Površina
 | 21,8 km²
 |
| Kopnena površina
 | 21,8 km²
 |
| Vodena površina
 | 0,0 km²
 |
| Bastrop
 |
| BastropBastrop (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 318
 |
| ZIP kod
 | 71220
 |
| FIPS kod
 | 4685
 |

**Bastrop** (engleski: *Bastrop*) je grad u američkoj saveznoj državi Luizijana.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 11.365, što je 1.623 (-12,5 %) stanovnika manje nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 4.485 (34,5 %)
 | 2.906 (25,6 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 8.377 (64,5 %)
 | 8.236 (72,5 %)
 |
| Azijati
 | 20 (0,2 %)
 | 45 (0,4 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 90 (0,7 %)
 | 86 (0,8 %)
 |
| Ukupno
 | 12.988
 | 11.365
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Bastrop, Louisiana** |

* United States Census Bureau
# Plaquemine, Louisiana

| Plaquemine, Louisiana *Plaquemine* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Luizijana
 |
| Okrug
 | Ibervil
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 7.119
 |
| Gustina stanovništva
 | 94,9 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-6, leti UTC-5
 |
| Nadmorska visina
 | 7,0 m
 |
| Površina
 | 7,5 km²
 |
| Kopnena površina
 | 7,5 km²
 |
| Vodena površina
 | 0,3 km²
 |
| Plaquemine, Louisiana
 |
| Plaquemine, LouisianaPlaquemine, Louisiana (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 225
 |
| ZIP kod
 | 70764
 |
| FIPS kod
 | 60880
 |

**Plaquemine, Louisiana** (engleski: *Plaquemine*) je grad u američkoj saveznoj državi Luizijana.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 7.119, što je 55 (0,8 %) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 3.443 (48,7 %)
 | 3.249 (45,6 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 3.504 (49,6 %)
 | 3.633 (51,0 %)
 |
| Azijati
 | 19 (0,3 %)
 | 27 (0,4 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 81 (1,1 %)
 | 171 (2,4 %)
 |
| Ukupno
 | 7.064
 | 7.119
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Plaquemine, Louisiana** |

* United States Census Bureau
# Hlapljenje

**Hlapljenje** je oblik isparavanja tekućine koji se odvija na temperaturama nižim od vrelišta.

Iako na tim temperaturama prosječna kinetička energija molekula tekućine nije dovoljna za promjenu agregatnog stanja, neke (najbrže) molekule imaju dovoljnu energiju da se mogu odvojiti od površine i nastaviti se gibati u zraku. Tako tekućina postupno isparava i na temperaturama nižim od vrelišta (npr. sušenje rublja). Hlapljenjem se prosječna kinetička energija molekula tekućine smanjuje i njezina temperatura opada (npr. tako se hlapljenjem znoja ljudsko tijelo hladi). Također, slobodne molekule pare u zraku koje udare u površinu tekućine mogu izgubiti dovoljno energije da se vrate u tekućinu pa se uspostavlja dinamička ravnoteža (npr. kad je velika vlažnost zraka sušenje rublja i hlađenje ljudskoga tijela znojenjem je usporeno).

Brzina hlapljenja ovisi o temperaturi i parcijalnom tlaku pare u okolini. U meteorologiji se količina vodene pare u atmosferi opisuje dvjema fizikalnim veličinama: relativnom vlažnosti zraka i apsolutnom vlažnosti zraka.
# Zastava Tajvana

Zastava Tajvana
**Zastava Tajvana** je crvene boje sa plavim četverougaom u gornjem lijevom uglu u kojem se nalazi bijelo sunce. Crvena boja predstavlja "svetu crvenu zemlju", plava boja nebo, a bijela sunce. Zastava je u upotrebi od 1917. godine, a zvanično je postala zastava Republike Kine odnosno Tajvana 1928. godine.

## Povezano

* Grb Tajvana
# Veliki sundski otoci

**Veliki sundski otoci** su otočna grupa u indonezijskom arhipelagu. Zajedno s Malim sundskim otocima čine Sundske otoke.

U grupu Velikih sundskih otoka ubrajaju se Borneo (indonezijski Kalimantan), Sumatra, Java i Sulawesi. Osim sjevernog dijela Bornea, to su glavni otoci Indonezije i čine njen najveći dio. Na Borneu je istočni dio Malezije i Brunej.

Ovi otoci tvore granicu između Tihog okeana, odnosno njegovog rubnog Južnokineskog mora i Indijskog okeana. S 1,5 miliona km² i oko 180 miliona stanovnika riječ je o najvećoj otočnoj grupi na svijetu (samo je Grenland površinom veći).
# Fosfor

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Si - **P** - S
 |
|   N **P** As
 |
|  periodni sistem
 |

 |
| **Opšti podaci** |
| Ime, simbol, atomski broj\*
 | Fosfor, P, 15
 |
| Pripadnost skupu
 | nemetala
 |
| grupa, perioda
 | VA, 3,
 |
| gustina,
 | 1823 kg/m3 |
| Boja
 | bela fosforoscentna  |
| **Osobine atoma** |
| atomska masa
 | 30,973761 u
 |
| atomski radijus
 | 100 (98)pm
 |
| kovalentni radijus
 | 106 pm
 |
| van der Valsov radijus
 | 180 pm
 |
| elektronska konfiguracija
 | [Ne]3s23p3 |
| e- na energetskim nivoima
 | 2, 8, 5
 |
| oksidacioni brojevi
 | ±3, **5**, 4
 |
| Osobine oksida
 | srednje kiseli
 |
| kristalna struktura
 | jednostrana
 |
| **fizičke osobine** |
| agregatno stanje
 | čvrsto
 |
| temperatura topljenja
 | 317,3 K (44,15 °C)
 |
| temperatura ključanja
 | 550 K (277 °C)
 |
| molska zapremina
 | 17,02×10-3 m3/mol
 |
| toplota isparavanja
 | 12,129 kJ/mol
 |
| toplota topljenja
 | 0,657 kJ/mol
 |
| pritisak zasićene pare
 | 20,8 Pa (294 K)
 |
| brzina zvuka
 | bez podataka
 |
| **Ostale osobine** |
| Elektronegativnost
 | 2,19 (Pauling) 2,06 (Alred)
 |
| specifična toplota
 | 769 J/(kg\*K)
 |
| specifična provodljivost
 | 1,0×10-9 S/m
 |
| toplotna provodljivost
 | 0,235 W/(m\*K)
 |
| I energija jonizacije
 | 1011,8 kJ/mol
 |
| II energija jonizacije
 | 1907 kJ/mol
 |
| III energija jonizacije
 | 2914,1 kJ/mol
 |
| IV energija jonizacije
 | 4963,6 kJ/mol
 |
| V energija jonizacije
 | 6273,9 kJ/mol
 |
| **Najstabilniji izotopi** |
|

| izotop
 | zast.
 | v.p.r.
 | n.r.
 | e.r. MeV
 | p.r.
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30P
 | (veš.)
 | 2,5 minuta
 | β+ |  | 32Si
 |
| 31P
 | **100%** | stabilni izotor sa 16 neutrona
 |
| 32P
 | (veš.)
 | 14,28 dana
 | β- | 0,224
 | 32S
 |
| 33P
 | (veš.)
 | 25,3 dana
 | β- |  | 33S
 |

 |
| Tamo gde drugačije nije naznačeno, upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.
 |
| Objašnjenja skraćenica: zast.=zastupljenost u prirodi, v.p.r.=vreme polu raspada, n.r.=način raspada, e.r.=energija raspada, p.r.=proizvod raspada,
 |

**Fosfor** (**P**, latinski - *phosphorus*) je nemetal VA grupe. Jedini stabilni izotop je29P.
Fosfor je elemenat koji je neophodan za ljudski život
Ulazi u sastav nukleinskih kiselina kao i mnogih energetskih jedinjenja unutar ćelije
Važni minerali fosfora su apatit i fosforit.

Fosfor gradi niz kiselina od kojih je najvažnija fosforna kiselina H3PO4.

Jedinjenja fosfora su neophodna za život kako životinja tako i biljaka, koriste se za proizvodnju veštačkih đubriva.

## Jedinjenja fosfora

* fosforhidrid PH3
* fosforasta kiselina H3PO3
* soli fosfornih kiselina
# Maui

Obala Mauija
**Maui** ([ˈmaʊ.i] ili [ˈmɐwwi]) ime je jednog od havajskih otoka, poznatog i pod nadimkom **Otok dolinâ**. To je 17. otok po veličini u SAD-u. Godine 2010., na Mauiju je živjelo 144 444 ljudi. Najveće naselje na otoku je Kahului, dok su druga značajna mjesta Wailuku, Pukalani i Lahaina.

Prema drevnoj legendi, otok je dobio ime po Mauiju, koji je bio najstariji sin Hawaiiloe, a koji je nazvan po junaku Māuiju. Prije nego što je kralj Kamehameha I. Veliki ujedinio sve havajske otoke u Kraljevinu Havaju, Mauijem su vladali poglavice, od kojih je najslavniji bio Piʻilani, koji je dao sagraditi veliki hram. Prvi Europljanin koji je vidio Maui bio je kapetan James Cook, 26. studenog 1778., dok je prvi stranac koji je posjetio Maui bio Jean-François de Galaup.

## Izvori i bilješke
# Puncak Jaya

Puncak Jaya u sredini
**Puncak Jaya** ili *Carstenszova piramida* kako je uglavnom nazivaju alpinisti, je najviši je vrh planine Jayawijaya ili Carstensz, s nadmorskom visinom 4.884 m. Jayawijaya se nalazi u zapadnom centralnom gorju indonezijske pokrajine Papue, zapadnog dijela ostrva Nove Gvineje. Drugi dio ostrva je samostalna država Nova Gvineja.

Sa 4.884 m Puncak Jaya najviši je vrh Indonezije. Ostali viši vrhovi jesu Istočni Carstensz (4.808 m), Sumantri (4.870 m) i Ngga Pulu (4.863 m). Također je i najviši ostrvski vrh na svijetu.

## Historija

Područje oko vrha Puncak Jaya bilo je naseljeno još prije dolaska Evropljana na ovo područje. Nazvan je "Carstensz piramida" po holandskom istraživaču Janu Carstenszoonu koji je prvi put uočio ledenjake na vrhu planine 1623. godine.

Do snježnog polja Punčak Jaye stigao je holandski istraživač Hendrik Albert Lorentz 1909. godine sa šest pripadnika Dajak i Kenjah naroda regrutovanih iz Apo Kayana sa Bornea. Nacionalni park Lorentz, koji obuhvata područje Carstensza, osnovan je 1919. godine nakon izveštaja ove ekspedicije.

Na najviši vrh Puncak Jaya uspon se desio tek 1962, a ostvarila ga je ekspedicija koju je predvodio austrijski planinar Heinrich Harrer s još tri člana ekspedicije - novozelandski planinar Filip Temple, australijski alpinista Russell Kippax i holandski patrolni oficir Albertus Huizenga.

Kada je Indonezija 1963. preuzela kontrolu nad provincijom, vrh je preimenovan u *Poentja Soekarno* (pojednostavljeni indonezijski: Puncak Sukarno) ili vrh Sukarno, prema prvom predsjedniku Indonezije. Poslije je to promijenjeno u Puncak Jaya. Punčak znači vrh ili planina, a Jaya znači *pobjeda*, *pobjedonosna* ili *slavna*.

## Uspon

Za pokušaj uspona na ovaj vrh potrebna je dozvola vlade. Planina je bila zatvorena za turiste i alpiniste između 1995. i 2005. Od 2006. pristup je omogućen različitim agencijama za avanturistički turizam.

## Reference
# Indonezijski jezik

| Indonezijski jezik Bahasa Indonesia
 |
| --- |
| Govori se u:
 | Indoneziji, Istočnom Timoru, jugoistočnoj Aziji i indonežanskoj dijaspori
 |
| Ukupno ljudi koji govore indonezijski jezik:
 | 140-220 miliona (17-30 miliona kao prvi jezik)
 |
| Jezička grupa: Klasifikacija:
 | austronezijski
 malajsko-polinezijski
  malajski jezici
   **indonezijski jezik** |
| Status jezika
 |
| Zvanični jezik u:
 | Indoneziji
 |
| Radni jezik u:
 | Istočnom Timoru
 |
| Kodovi i šifre indonežanskog jezika
 |
| ISO 639-1 | id
 |
| ISO 639-2 | ind
 |
| SIL | INZ
 |

**Indonezijski jezik** (*Bahasa Indonesia*) je jedan od austronezijskih jezika. To je zvanični jezik Indonezije.

Blizak je malajskom jeziku. U njemu je primetan uticaj sanskrita, kineskog, arapskog, portugalskog, engleskog i najviše holandskog jezika. Standardizovan je 1945. kada je Indonezija stekla nezavisnost. Piše se latinskim alfabetom.

Većina Indonezijaca u svakodnevnoj komunikaciji koristi lokalne jezike. Indonezijski jezik je jezik masovnih medija, državne administracije i obrazovanja.

## Vanjske veze

* Izvori za učenje indonežanskog na internetu Arhivirano 2013-03-06 na Wayback Machine-u
* Virtuelna biblioteka Arhivirano 2009-11-11 na Wayback Machine-u
* Rečnik indonežanskog jezika Arhivirano 2007-10-12 na Wayback Machine-u
# Velika nagrada Singapura

**Velika nagrada Singapura**
|  |
| Marina Bay Street Circuit
 |
| **Podaci o stazi** |
| Broj krugova
 | 62
 |
| Dužina kruga
 | 4.927 km
 |
| Dužina utrke
 | 306.280 km
 |
| Rekord kruga
 | 1:33.808 (2025.) Lewis Hamilton Ferrari
 |

**Velika nagrada Singapura** utrka je Formule 1.

## Pobjednici

### Po godinama

| Godina
 | Vozač
 | Bolid
 |
| --- | --- | --- |
| 2008.
 | Fernando Alonso
 | Renault
 |
| 2009.
 | Lewis Hamilton
 | McLaren-Mercedes
 |
| 2010.
 | Fernando Alonso
 | Ferrari
 |
| 2011.
 | Sebastian Vettel
 | Red Bull-Renault
 |
| 2012.
 | Sebastian Vettel
 | Red Bull-Renault
 |
| 2013.
 | Sebastian Vettel
 | Red Bull-Renault
 |
| 2014.
 | Lewis Hamilton
 | Mercedes
 |
| 2015.
 | Sebastian Vettel
 | Ferrari
 |
| 2016.
 | Nico Rosberg
 | Mercedes
 |
| 2017.
 | Lewis Hamilton
 | Mercedes
 |
| 2018.
 | Lewis Hamilton
 | Mercedes
 |
| 2019.
 | Sebastian Vettel
 | Ferrari
 |
| 2020.
 | *Nije održana* |
| 2021.
 |
| 2022.
 | Sergio Pérez
 | Red Bull-RBPT
 |
| 2023.
 | Carlos Sainz
 | Ferrari
 |
| 2024.
 | Lando Norris
 | McLaren-Mercedes
 |
| 2025.
 | George Russell
 | Mercedes
 |

## Višestruki pobjednici

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vozači

| Pobjede
 | Vozač
 | Pobjednička godina
 |
| --- | --- | --- |
| 5
 | Sebastian Vettel
 | 2011., 2012., 2013., 2015., 2019.
 |
| 4
 | Lewis Hamilton
 | 2009., 2014., 2017., 2018.
 |
| 2
 | Fernando Alonso
 | 2008., 2010.
 |

 | Konstruktori

| Pobjede
 | Konstruktor
 | Pobjednička godina
 |
| --- | --- | --- |
| 5
 | Mercedes
 | 2014., 2016., 2017., 2018., 2025.
 |
| 4
 | Ferrari
 | 2010., 2015., 2019., 2023.
 |
| Red Bull
 | 2011., 2012., 2013., 2022.
 |
| 2
 | McLaren
 | 2009., 2024.
 |

 |
# Katarantus

| Katarantus
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Red:
 | Gentianales  |
| Porodica:
 | Apocynaceae  |
| Rod:
 | Catharanthus  |

Catharanthus je rod Skrivenosemenica iz familije Apocynaceae. Postoji osam vrsta. Sedam je Endemsko za Madagaskar, dok je jedna, *C. roseus*, široko naturalizovana širom sveta.

## Vrste

* *Catharanthus coriaceus* Markgr.
* *Catharanthus lanceus* (Bojer ex A.DC.) Pichon
* *Catharanthus longifolius* (Pichon) Pichon
* *Catharanthus ovalis* Markgr.
* *Catharanthus pusillus* (Murray) G.Don.
* *Catharanthus roseus* (L.) G.Don.
* *Catharanthus scitulus* (Pichon) Pichon

## Reference

## Vanjske veze

* Madagascar periwinkle (plant) na *Encyclopædia Britannica*
* Katarantus na *Encyclopædia Britannica*
# Antsirabe

| Antsirabe Antsirabe |
| --- |
| Katedrala u AntsirabeuKatedrala u Antsirabeu |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Madagaskar
 |
| **Provincija** | Antananarivo
 |
| **Regija** | Vakinankaratra
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 125 km²
 |
| **Visina** | 1540
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2005.)
 |
|  - **Područje utjecaja** | 176,933
 |
|  |
| **Vremenska zona** | DST (UTC+3)
 |
| Karta
 |
| Antsirabeclass=notpageimage| Antsirabe na karti Madagaskara
 |

**Antsirabe** je treći grad po veličini sa svojih 176,933 stanovnika na Madagaskaru, u Provinciji Antananarivo administrativni centar *Regije Vakinankaratra* i *Distrikta Antsirabe I.*.

## Historija

Antsirabe je za kolonijalnog doba pod francuskom upravom kao *Madagaskarski Vichy* zbog brojnih termalnih izvora i obilja izvora. Blagodeti Antsirabea otkrila su dva Norveška misionara u 19. vijeku, oni su privukli u Antsirabe mnoge poznate osobe i brojne vladare koji su tu liječili svoje reume. U *Antsirabeu* je godinu dana živio marokanski sultan Muhamed V. i njegov sin, budući kralj Hasan II. kad je prognan iz zemlje 1954.

Rikše u Antsirabeu
## Geografske i klimatske karakteristike

*Antsirabe* se nalazi na centralnoj visoravni Madagaskara, na padinama planina Ankaratra, ispod drugog vrha po visini u Madagaskaru Tsiafajavona. Grad i okolica bogata je termalnim izvorima, ostatcima nekadašnje vulkan]]ske aktivnosti, oni su zajedno sa nadmorskom visinom od 1540 metara, glavni razlog za razvoj mjesta od 1923. kao lječilišno - ladanjskog grada.
*Antsirabe* je udaljen oko 167 km u pravcu jugozapada od glavnog grada Madagaskara Antananarivo.

Pogled na Hôtel des Thermes u Antsirabeu
*Antsirabe* ima oceansku klimu - gotovo umjereno kontinentalnu klimu (nešto poput ugodnog proljeća), koja je puno ugodnija od obalnog dijela Madagaskara koji ima tropsku. Zimi temperature mogu pasti na 0 °C.

## Transport, Privreda

Grad ima *Aerodrom Antsirabe* (IATA: ATJ, ICAO: GMEF) sa glavnim gradom Antananarivo povezan je željezničkom prugom -*Tananarive-Antsirabe* po kojoj danas voze samo teretni vlakovi i nacionalnim putem 7, koji se produžuje na jug do gradova Fianarantsoa i Toliara.

Antsirabe je poznat po rikšama, kojih ima u srazmjeru sa brojem stanovnika - najviše u zemlji, a koje su se pojavile na početku 20. vijeka kad je građena željeznička pruga *Tananarive-Antsirabe*, tad su rikše korištene za prijevoz ne samo ljudi već i potrebnog materijala.

*Antsirabe* je važni industrijski centar Madagaskara u njemu su smještena neka od najvećih madagaskarskih poduzeća *Tiko* (hrana), *Star Brasseries* (pića), *Cotona* (tekstil) i *Kobama* (žitarice) i tvornica duhana. Okolica Antsirabe je voćarsko (jabuke, grožđe) - stočarski kraj (mliječni proizvodi, svinje, perad).

## Gradovi prijatelji

* Norveška Stavanger
* Francuska Montluçon,

## Izvori

## Povezano

* Antananarivo
* Madagaskar
* Popis gradova na Madagaskaru

## Vanjske veze

* Antsirabe na Encyclopædia Britannica (`en`)