Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# FIAPF

**Međunarodna federacija udruženja filmskih producenata** (francuski: *Fédération Internationale des Associations de Producteurs de Films*, akr. **FIAPF**, engleski: *International Federation of Film Producers Associations*) je organizacija sastavljena od 31 udruženja-članice iz 25 zemalja, vodećih u audiovizuelnoj proizvodnji. Osnovana je 1933. u Parizu, a sjedište joj se nalazi u Bruxellesu. FIAPF je također zadužen za supeviziju filmskih festivala, uključujući i neke najpoznatije u svijetu.

FIAPF pomaže proizvođačima da formulišu politike i koordiniraju političke akcije u slijedećim ključnim oblastima:

* zakonske odredbe vezane za zaštitu autorskih prava i intelektualne svojine
* ojačanje IPR legislacije i antipiratske akcije
* razvoj digitalnih tehnologija i njihov uticaj na lanac vrijednosti audiovizuelnog sektora
* proces standardizacije tehnologije
* regulacija medija
* mehanizmi finansiranja privatnog i javnog sektora u filmskoj proizvodnji
* pitanja u vezi trgovine

FIAPF osigurava akreditacije za slijedeće takmičarske filmske festivale:

* Međunarodni filmski festival u Berlinu
* Međunarodni filmski festival u Kairu
* Filmski festival u Kanu
* Međunarodni filmski festival u Karlovy Varyju
* Međunarodni filmski festival Locarno
* Filmski festival u Mar del Plata
* Montreal World Film Festival
* Međunarodni filmski festival u Moskvi
* Međunarodni filmski festival u San Sebastiánu
* Međunarodni filmski festival u Šangaju
* Međunarodni filmski festival u Tokiju
* Filmski festival u Veneciji
* Međunarodni filmski festival u Varšavi

FIAPF akreditira i Sarajevo film festival.
# Knjiga Kasnijeg Hana

Historija Kasnijeg Hana (pojednostavljeni kineski: 后汉书; tradicionalni kineski: 後漢書; pinyin: *hòuhànshū*; Wade-Giles: Hou Han Shu) je jedna od kineskih službenih historijskih knjiga koju je u 5. vijeku sastavio Fan Ye na temelju ranijih knjiga i službenih dokumenata. Ona pokriva historiju Istočne dinastije Han od 25. do 220. godine n.e.

## Izvori

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Ovaj članak sadrži kineski tekst.** Bez pravilne podrške za renderiranje, možete vidjeti upitnike, kvadrate i druge simbole umjesto kineskih znakova.
 |

* Chavannes, Édouard (1906). "Trois Généraux Chinois de la dynastie des Han Orientaux. Pan Tch’ao (32-102 p.C.); – son fils Pan Yong; – Leang K’in (112 p.C.). Chapitre LXXVII du *Heou Han chou*." *T’oung pao* 7, pp. 210–269.
* Chavannes, Édouard (1907). *"Les pay d'occident d'après le* Heou Han chou. *T’oung pao* 8. pp. 149-244..
* Hill, John E. 2003. "Annotated Translation of the Chapter on the Western Regions according to the *Hou Hanshu*." 2nd Draft Edition. [1]
* Hill, John E. (2009). *Through the Jade Gate to Rome: A Study of the Silk Routes during the Later Han Dynasty, First to Second Centuries CE*. BookSurge. ISBN 978-1-4392-2134-1.
* Yu, Taishan. 2004. *A History of the Relationships between the Western and Eastern Han, Wei, Jin, Northern and Southern Dynasties and the Western Regions*. Sino-Platonic Papers No. 131 March, 2004. Dept. of East Asian Languages and Civilizations, University of Pennsylvania.
* Tan, Jiajian, "Hou Hanshu" ("Book of Later Han") Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u. *Encyclopedia of China* (Chinese Literature Edition), 1st ed.

Wikiizvor
Kineski Wikiizvor ima originalni tekst vezan uz ovaj članak:
Knjiga Kasnijeg Hana (na kineskom)

## Vanjske veze

* Silk Road Seattle (The Silk Road Seattle website contains many useful resources including a number of full-text historical works, maps, photos, etc.)
* *Hou Hanshu* - full text in Chinese Arhivirano 2010-07-22 na Wayback Machine-u
# Hangzhou

| Hangzhou 青泥窪
 |
| --- |
| HangzhouHangzhou |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kina
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Shao Zhanwei
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 16,847 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Područje utjecaja** | 8.700.400 (2010.) |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 1,214 stanovnika/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | Standardno kinesko vrijeme (UTC+8)
 |
| **Poštanski broj** | 310000
 |
| **Službene stranice** www.hangzhou.gov.cn/
 |
| Karta
 |
| Hangzhou
 |

**Hangzhou** (kin: 杭州, pinyin: Hángzhōu) kineski je grad u provinciji Zhejiang.

## Stanovništvo

Gradska prefektura ima 8,7 milijuna stanovnika, područje općine Hangzhou ima 4,227 milijuna 2003. godine (gradske i prigradske četvrti), od kojih je 1,91 milijuna stanovnika u šest urbana jezgra okruga.

## Geografija

Grad se nalazi u istočnoj Kini, oko 180 km južno od Šangaja. Jedan je od gradova na delti rijeke Yangtze.

## Administrativna podjela

Regija Hangzhoua ili prefektura na razini grada sadrži gradsko područje Hangzhou (osam okruga), tri gradska okruga, te dva obična okruga. Središnjih šest gradskih četvrti zauzimaju 682 km ² (263,4 km ²) a u njima živi 1.910.000 ljudi. Dvije prigradske općine zauzimaju 2.642 km ² (1020 km ²) a u njima živi 1.950.000 stanovnika.

## Gradovi prijatelji

|  |  |
| --- | --- |
| * Sayama, Japan
* Boston, SAD
* Baguio City, Filipini
* Leeds, UK
* Fukui, Japan
* Yeosu, Južna Koreja
* Nice, Francuska
* Paramaribo, Surinam
* Budimpešta, Mađarska
* Beit Shemesh, Izrael
* Agadir, Maroko
* Curitiba, Brazil
 | * Kazanj, Tatarstan, Rusija
* Cape Town, Južna Afrika
* Oviedo, Španjolska
* Pisa, Italija
* Cancún, Meksiko
* Lund, Švedska, since 2008-10-17
* Indianapolis, Indiana, SAD
* Kuala Lumpur, Malezija
* Dresden, Njemačka
* Weert, Nizozemska
* Montego Bay, Jamajka
 |

## Galerija

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Izvor

## Vanjske veze

* Zvanična internet prezentacija grada Arhivirano 2011-08-21 na Wayback Machine-u
* Fotografije
# Esnaf

**Ceh** ili **esnaf** je naziv koji u najširem smislu označava zanatsko udruženje, odnosno skupina, udruženje ljudi koji rade isti posao ili zanat, pa se udružuju radi ostvarivanja svojih prava i viših ciljeva. U užem smislu se pod time podrazumijevaju organizacije čiji su članovi samostalni obrtnici, odnosno koji se bave tradicionalnim zanatima.

Organizacije nalik na cehove se u historijskim izvorima mogu pronaći još u antici, pa su tako u rimsko doba djelovali *collegia officiorum*. Njihov razvoj u Evropi počinje u srednjem vijeku, odnosno stvaranju gradova-država gdje su zanatlije kao dio nove građanske klase postepeno sticali i važan politički uticaj. U kasnijim periodima se taj uticaj često negativno odražavao i na razvoj industrije i tehnologije. U 19. vijeku su otpora zanatlija industrijalizaciji i stvaranju kapitalističkih tvornica neke države čak i formalno zabranile cehove.

## Povezano

* Zanat
* Sindikat
# George Bernard Shaw

| George Bernard Shaw |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | (1856-jula-26)26. jula 1856. Dublin, Irska |
| Smrt | 2. novembra 1950. (dob: 94) Hertfordshire, Engleska |
| Nacionalnost | irsko |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | dramatičar, kritičar, politički aktivist |
| Opus |
| Književne vrste | Satira |
| Nagrade |
| **Nobelova nagrada za književnost** 1925
**Oscar za najbolji adaptirani scenario** 1938 *Pygmalion* |
| Inspiracija |
| proširi
Od
* Arthur Schopenhauer, Richard Wagner, Henrik Ibsen, Friedrich Nietzsche, Henry George, William Morris
 |
| proširi
Na
* socijalizam i fabijanizam u Ujedinjenom Kraljevstvu, Colin Wilson, Kurt Vonnegut
 |

**George Bernard Shaw** (Dublin, 26. 7. 1856 - Ayot St. Lawrence, 2. 11. 1950) bio je englesko-irski dramatičar, pisac brojnih duhovitih komada.

U Dublinu je učio za trgovačkog pomoćnika, a 1876. seli se u London. Bavio se i muzičkom i pozorišnom kritikom, a 1925. je dobio Nobelovu nagradu. "Pygmalion", ljubavno-lingvistička priča o profesoru Higginsu i Elizi Doolitle, vjerojatno je najpoznatiji komad G.B.Shawa, ali osim ove urnebesne komedije, pisao je i građanske drame u ibsenovskom duhu oštro kritizirajući lažni moral. Majstor jezičnog obrta i paradoksa.

Smatrao je da je srpska ćirilica najsavršenije pismo na svijetu i jedan zaokružen i logičan sistem. U svom testamentu ostavio je novčani iznos (£367,233 13s) Englezu koji uspe da reformiše i uprosti englesku abecedu po uzoru na Vukovu ćirilicu (jedno slovo jedan glas).

## Djela

### Pozorišna

* Plays pleasant (1898)
	+ Arms and the man (1894)
	+ Candida (1898)
	+ The man of destiny (1898)
	+ To se nikad ne zna (You never can tell; 1898)
* Plays Unpleasant:
	+ Widower's Houses (1892) - njegova prva drama
	+ The Philanderer (1905)
	+ Zanat gospođe Warren (Mrs. Warren's Profession; 1894)
* Đavolov učenik (The Devil's Disciple; 1897)
* Cezar i Kleopatra (Caesar And Cleopatra; 1901)
* John Bull's Other Island (1904)
* Major Barbara (1905)
* Čovjek i nadčovjek (Man and superman; 1905)
* Doktor u nedoumici (Doctor's dilemma; 1906)
* Androklo i lav (Androcles and the Lion; 1912)
* Pygmalion (1913)
* The Apple Cart (1929)

### Ostala

* Commonsense about the War (1914)
* The Intelligent Woman's Guide to Socialism and Capitalism (1928)
* The Black Girl in Search of God (1932)

## Vanjske veze

* Projekt Gutenberg *online* djela Arhivirano 2019-10-28 na Wayback Machine-u
# Melioracija

**Melioracija** predstavlja skup mera koje se sprovode sa ciljem popravljanja fizičkih, hemijskih i bioloških osobina zemljišta, kao i stvaranje i održavanje optimalnog vodno-vazdušnog režima zemljišta, radi obezbeđenja povoljnih uslova za rast i razvoj gajenih biljaka i postizanje stabilnih prinosa u poljoprivrednoj proizvodnji.

Reč **melioracija** potiče od latinske reči *meliorare*, što znači popraviti, poboljšati.

## Podela

Postoje tri osnovne vrste melioracije:

* **Hidromelioracija** - odvodnjavanje suvišne vode ili natapenje tla.
* **Kulturnotehnička melioracija** - krčenje šuma i(li) šikara, zemljani radovi.
* **Agromelioracija** - okretanje mase tla, dubinsko preoravanje, đubrenje.

## Hidromelioracija

Hidromelioracija ili **hidrotehnička melioracija** je skup hidrotehničkih mera, aktivnosti i građevina kojima se ostvaruju optimalni uslovi za razvoj biljaka.

Hidrotehnička melioracija sastoji se od:

* odbrane od visokih voda,
* površinskog odvodnjavanja,
* podzemnog odvodnjavanja,
* navodnjavanja.

Površine koje su opremnjene uređajima za odvodnjavanje ili uređajima za odvodnjavanje i navodnjavanje nazivamo **melioracijskim površinama**.

U sedećim slučajevima se javlja potreba za površinskim odvodnjavanjem:

* prirodne depresije bez mogućnosti gravitacionog odvodnjavanja,
* površine koje su često ili povremeno pod uticajem stagnirajuće oborinske vode ili neregulisanih vodotoka,
* površine pod uticajem priticanja podzemnih voda,
* površine slabo propusnog zemljišta,
* učestalost intenzivnih oborina.

## Kulturnotehnička melioracija

Kulturnotehnička melioracija predstavlja proces promene osnovne kulture zemljišta. Najčešće je to krčenje šuma, šikara, džungli.

Podizanjem brana i nasipa takođe se može ostvariti kulturnotehnička melioracija.

## Agromelioracija

Agromelioracija ili **agrotehnička melioracija** je skup agrotehničkih mera i aktivnosti kojima se ostvaruju optimalni uslovi za razvoj biljaka.

Mere agromelioracije uključuju sve vrste tretiranja zemljišta različitim vrstama đubriva i zaštitnih sredstava.

Agromelioracione mere se po potrebi koriste u kombinaciji sa merama hidromelioracije kako bi se postigla bolja plodnost zemljišta i bolji prinos.
# Veliki kineski kanal

Tok Velikog kanala
**Veliki kanal Kine** (pojednostavljeni kineski: 大运河; tradicionalni kineski: 大運河; pinyin: Dà Yùnhé), poznat i kao **Veliki kanal Peking-Hangzhou** (pojednostavljeni kineski: 京杭大运河; tradicionalni kineski: 京杭大運河; pinyin: Jīng Háng Dà Yùnhé) je najstariji drevni kanal ili umjetna rijeka na svijetu. Počinje u Pekingu, prolazi kroz Tjencin i provincije Hebei, Šandong, Đangsu i Džeđjang i ide do grada Hangdžou. Najstariji dijelovi kanala datiraju iz 5. vijeka pne., iako su različite dionice konačno spojene u jednu cjelinu pod dinastijom Sui (581. – 618.).

Gradnja kanala rezultirala je iz potrebe jednostavnijeg (vodom) i sigurnijeg povezivanja sjevernih i južnih dijelova Kine. Zbog konfiguracije tla gotovo sve velike plovne rijeke u Kini teku od zapada prema istoku, a veze okomite na njih (sjever - jug) bile su samo kopnene, značajno teže i manje sigurne. To je bila i jedna od prepreka snažnije međusobne integracije tih područja, što je dijelom olakšano i gradnjom ovog kanala.

Ukupna dužina Velikog kanala iznosi 1770 km. Najviši nivo je u brdima Šandonga, na vrhu od oko 42 m. Brodovi koji su plovili kineskim kanalima nisu imali problema dostizati veće visine zahvaljujući tome što su ustave izmišljene u Kini za vrijeme 10. vijeka (u doba dinastije Song). Veličina kanala je impresionirala mnoge svjetske putnike u Kini, kao što su japanski redovnik Ennin (794. – 864.), iranski historičar Rašid al-Din (1247. – 1318.) i korejski službenik Choe Bu (1454. – 1504.).

Povremene poplave obližnje Žute rijeke su stalno prijetile sigurnosti kanala. Za vrijeme ratova brane na Žutoj rijeci su ponekad rušene kako bi se poplavama zaustavile neprijateljske snage, što je izazivalo ekonomske i humanitarne katastrofe. Uprkos tome, kao i činjenici da je bio zanemarivan i zapušten tokom dužih perioda, Veliki kanal je od vremena dinastije Sui ostao jedan od motora kineskog ekonomskog razvoja.

## Reference

## Literatura

* (`en`) Brook, Timothy (1998): *The Confusions of Pleasure: Commerce and Culture in Ming China*. Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-22154-0
* (`en`) Needham, Joseph (1986): *Science and Civilization in China: Volume 4, Physics and Physical Technology, Part 3, Civil Engineering and Nautics*. Taipei: Caves Books, Ltd. ISBN 0-521-07060-0

## Vanjske veze

* (`en`) UNESCO: The Grand Canal
# Grmljavinska oluja

Oluja 2004. godine u Nizozemskoj
**Grmljavinska oluja** je lokalna pojava praćena jakom kišom, pljuskovima, grmljavinom i pojačanim vjetrom. Uzrokuje ju oblak Cumulonimbus (Cb) koji može biti visok i preko 15 km. Obično traje kratko (do pola sata), no u određenim okolnostima može potrajati i nekoliko sati.
# Šangajski univerzitet za međunarodne studije

| Šangajski univerzitet za međunarodne studije |
| --- |
| 上海外国语大学 |
|  |
| Historija |
| Moto | 格高志远 学贯中外 |
| Moto (sh.) | Integritet, vizija, akademska izvrsnost |
| Osnivanje | decembar 1949. |
| Generalno |
| Vrsta | nacionalni univerzitet |
| Administracija |
| Predsjednik | Li Yansong (李岩松) |
| Akademsko osoblje | 1305 |
| Studenti |
| Broj studenata   – dodiplomci   – diplomci |  5972 2827 |
| Boje | SISU plava |
| Lokacija |
| Sjedište   – grad   – država |  Šangaj  Kina |
| Kampus | urbani na 74,7 hektara |
| Službene stranice |
| shisu.edu.cn |

**Šangajski univerzitet za međunarodne studije** (kineski: 上海外国语大学) je nacionalni javni istraživački univerzitet u drugom najvećem kineskom gradu Šangaju. Institucija je jedan od najprestižnijih univerziteta u zemlji i prvo mjesto u Kini na kojemu je ponuđena nastava na stranim jezicima.

## Podjela

### Škole i katedre

* Škola anglistike
	+ Katedra za engleski jezik
	+ Katedra za prevodilaštvo i interpretaciju
* Škola japanskih studija
	+ Katedra za japanski jezik
* Škola azijskih i afričkih studija
	+ Katedra za korejski jezik
	+ Katedra za arapski jezik
	+ Katedra za perzijski jezik
	+ Katedra za vijetnamski jezik
	+ Katedra za indonezijski jezik
	+ Katedra za tajlandski jezik
	+ Katedra za hebrejski jezik
	+ Katedra za turski jezik
	+ Katedra za hindski jezik
* Škola evropskih i latinoameričkih studija
	+ Katedra za španjolski jezik
	+ Katedra za portugalski jezik
	+ Katedra za talijanski jezik
	+ Katedra za grčki jezik
	+ Katedra za nizozemski jezik
* Katedra za ruske i istočnoevropske studije
	+ Katedra za ruski jezik
	+ Katedra za ukrajinski jezik
* Katedra za francuske i frankofone studije
	+ Katedra za francuski jezik
* Katedra za germanske studije
	+ Katedra za njemački jezik
	+ Katedra za švedski jezik
* Škola prava
	+ Katedra za pravo
	+ Katedra za međunarodnu politiku
* Škola za ekonomiju i financije
	+ Katedra za međunarodnu ekonomiju i trgovinu
	+ Katedra za financije
	+ Katedra za računovodstvo
* Škola za biznis i menadžment
	+ Katedra za poslovnu administraciju
	+ Katedra za odnose s javnošću
	+ Katedra za informacijski menadžment i informacijske sisteme
	+ Diplomski studiji
* Škola novinarstva
	+ Katedra za novinarstvo
* Škola za medije i komunikaciju
	+ Katedra za radijsko i televizijsko novinarstvo
	+ Katedra za reklamu
	+ Katedra za obrazovne tehnologije
* Učiteljska škola
	+ Katedra za podučavanje kineskoga kao stranog jezika
	+ Katedra za englesku pedagogiju
	+ Katedra za poslovni engleski
* Škola za kineske studije i razmjene
	+ Katedra za kineski jezik
* Diplomski institut za interpretaciju i prevod
	+ Katedra za prevod i interpretaciju
	+ Katedra za prevodilačke studije

## Izvori

## Vanjske veze

* shisu.edu.cn Službena stranica
# Univerzitet Fudan

| Univerzitet Fudan |
| --- |
| 复旦大学 |
|  |
| Historija |
| Moto | 博学而笃志，切问而近思 |
| Moto (sh.) | Bogatstvo znanja i svrhovita upornost, snažan interes i samopropitivanje kroz samostalnu vežbu  |
| Osnivanje | 1905. |
| Generalno |
| Vrsta | javni univerzitet |
| Administracija |
| Predsjednik | Xu Ningsheng (许宁生) |
| Akademsko osoblje | 2700 |
| Admin. osoblje | 5800 |
| Studenti |
| Broj studenata   – dodiplomci   – diplomci   – ostali | 31.900 14.100 14.800 3000 (studenti na razmenama) |
| Lokacija |
| Sjedište   – grad   – država |  Šangaj  Kina |
| Kampus | 604 hektara urbanog kampusa |
| Službene stranice |
| www.fudan.edu.cn |

**Univerzitet Fudan** (kineski: 复旦大学), koji se nalazi u Šangaju u Kini, je jedan od najprestižnijih i najselektivnijih univerziteta u Kini i u Aziji. Dio je prestižne *Lige C9* najboljih univerziteta u zemlji i međunarodne grupe *Universitas 21* u čijem su članstvu univerziteti iz Azije, Evrope, Severne Amerike, Južne Amerike, Afrike i Australije i Oceanije. Institucija preteča današnjeg univerziteta osnovana je 1905. godine, pred sami pad dinastije Qing. Predavanja se danas odvijaju na ukupno četiri kampusa.

## Izvori

## Vanjske veze

* www.fudan.edu.cn
# Stanford University Press

| Stanford University Press |
| --- |
| Logo SUP-a |
| Matično društvo | Univerzitet Stanford |
| Status | aktivan |
| Osnovano | 1892. |
| Osnivač | Leland i Jane Stanford |
| Matična država |  Sjedinjene Države |
| Sjedište |  Palo Alto, Kalifornija |
| Distribucija | međunarodna |
| Tip publikacija | knjige i naučni časopisi |
| Tematika | humanističke i društvene nauke, itd. |
| Web-stranica | www.sup.org |

**Stanford University Press** (akr. **SUP**) je akademski nakladnik u američkom gradu Palo Altu. Utemeljen je 1892. kao nezavisna izdavačka kuća, a 1917. kupio ga je Univerzitet Stanford i od tada djeluje kao njegov nakladnički odsjek. Početkom 21. vijeka SUP je izdavao oko 130 monografija godišnje, od čega dvije trećina otpada na humanističke i društvene nauke. Glavna stručna područja na koje se SUP fokusira su:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Antropologija
* Ekonomija
* Filozofija
* Historija
* Judaistika
 | * Književnost
* Latinoameričke studije
* Obrazovanje
* Orijentalistika
* Politologija
 | * Pravo
* Religijske studije
* Sigurosni studiji
* Sociologija
 |

## Vanjske veze

* (`en`) Službene stranice Stanford University Pressa Arhivirano 2017-07-21 na Wayback Machine-u
# Unutrašnja Mongolija

|  |
| --- |
| **Autonomna regija Unutrašnja Mongolija** Nei Mongol Zizhiqu
 |
|

|  |
| --- |
|  |
| **Država** |  Kina
 |
| **Upravni oblik** | Autonomna regija
 |
| **Službeni jezik** | kineski, mongolski
 |
| **Glavni grad** | Hohhot
 |
| **titula\_vladara** | Bagatur
 |
| **Površina** | 1.177.500 km²
 |
| **Stanovništvo** | 24.706.321
 |
| **Gustoća** | 21 stanovnik na km²
 |
| **Web stranica** | www.nmg.gov.cn/main/nmg/
 |

 |

**Autonomna regija Unutrašnja Mongolija** (kineski: 内蒙古) je jedna od 5 kineskih autonomnih regija, na sjeveru zemlje uz mongolsku granicu.

U samoj Mongoliji je često nazivaju Južnom Mongolijom, držeći da je ime Unutrašnja Mongolija, odraz kineskog imperijalizma.

## Geografija

Unutrašnja Mongolija rastegla se u dužini od 2400 uz granicu sa Rusijom i Mongolijom. Sa istoka graniči sa kineskim provincijama Heilongjiang, Jilin i Liaoning, sa juga sa provincijama Hebei, Shanxi, Shaanxi i Autonomnom regijom Ningxia, a sa zapada sa Provincijom Gansu.
Unutrašnja Mongolija ima površinu od 1,177.500 km² i svega 24,706.321 stanovnika po procjenama iz 2010.

Glavni grad Unutrašnje Mongolije je Hohhot.

## Reference

## Vanjske veze

* *Guangxi* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
* Službene stranice *Autonomne regije Unutrašnja Mongolija* Arhivirano 2013-07-23 na Wayback Machine-u (`zh`)
* Karta Unutrašnje Mongolije Arhivirano 2006-03-26 na Wayback Machine-u
* Inner Mongolia: China Travel Information (`en`)
* Inner Mongolia University (`en`)
* Mongolska kulturaArhivirano 2012-10-23 na Wayback Machine-u (`en`)
# Mononobe no Moriya

Mononobe no Moriya; naslikao: Kikuchi Yōsai
*Ovo je japansko ime; porodično ime je* Mononobe*.*
**Mononobe no Moriya** (japanski: 物部 守屋, Mononobe no Moriya?  ? -587) bio je *Ō-muraji*, odnosno poglavar drevnog japanskog klana Mononobe, poznat po svom žestokom protivljenju uvođenju budizma u Japan. Moriya je mjesto klanskog poglavara naslijedio od svoga oca Mononobe no Okoshija. Glavni neprijatelj njegovog klana je bio klan Soga, koji se zalagao za promoviranje budizma, a koji je stekao veliku moć zahvaljujući glavnom ministru Soga no Umakou. Stoga je Moriya sklopio savez sa klanom Nakatomi, čiji je predvodnik Nakatomi no Katsumi dijelio Moriyino zalaganje za tradicionalni šintoizam. Njih dvojica su imali djelomičnog uspjeha u zaustavljanju dominacije Soga za vrijeme cara Bidatsua, ali je njihov uticaj opao nakon Bidatsuove smrti 585. i dolaska cara Yomeija koji je prihvatio budizam. Moriya je nakon careve smrti digao ustanak, proglasio princa Anahobea carem i počeo uništavati budističke spomenike. Snage klana Soga su, međutim, ustanike porazile u bitci kod Shigisana gdje je Moriya poginuo zajedno sa većinom pripadnika svog klana.

## Literatura

* Papinot, Edmond (1910). "Moriya." Historical and geographical dictionary of Japan. Tokyo: Librarie Sansaisha. Vol 1 p402.
# Kamakura

| Kamakura 鎌倉
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Kanagava
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 171.158
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| KamakuraKamakura (Japana)
 |

**Kamakura** (鎌倉) je grad u Japanu u prefekturi Kanagava. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 171.158 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 171.158 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 170.329
 | 167.583
 | 171.158
 |

## Vanjske veze
# Dućan

| Dućan Dükkyan |
| --- |
| Pogled na tipični mali dućanPogled na tipični mali dućan
 |
|  |

**Dućan** (od turskog *dükkyan*) ili **prodavaonica**) je objekt u kom se obavlja maloprodaja neke robe.

U prenesenom značenju to je sinonim za neki posao.

## Reference

## Vanjske veze

* *Dućan* na portalu Dictionaries24 (`sh`)
# Prefektura Niigata

Lokacija prefekture Niigata
**Niigata** (Japanski:新潟県; *Niigata-ken*) je prefektura u Japanu koja se nalazi na ostrvu Honšu. Glavni grad je Niigata. U prevodu ime znači „Nova laguna“.

## Vanjske veze

* Zvanični vebsajt prefekture Niigata Arhivirano 2007-11-22 na Wayback Machine-u