Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Espoo

| Espoo
 |
| --- |
| Kolaž atrakcija gradaKolaž atrakcija grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Finska
 |
| **regija** | Uusimaa
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Jukka Mäkelä
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Područje utjecaja** | 312.2
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2013.)
 |
|  - **Urbano područje** | 260,753
 |
|  - **Urbana gustoća** | 835.2 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Službene stranice** www.espoo
 |
| Karta
 |
| Espoo
 |

**Espoo** (švedski: *Esbo*) je formalno drugi po veličini grad Finske sa svojih 260,753 stanovnika.

Ali kako je on zapravo dio konurbacije Veliki Helsinki u kojoj živi 1,193,187 stanovnika Tampere je ipak drugi najveći urbani centar Finske.

## Geografija

Espoo leži na jugu Finske u ravničarskom kraju, prošaranom brdašcima, zapadno od Helsinkija, udaljen svega dvadesetak km, tako da je praktički samo predgrađe toga grada.

## Historija

Sve do 19. vijeka srednjeg vijeka Espoo je bio maleno selo na cesti za Helsinki sa crkvom izgrađenom 1458.

Espoo je u grad izrastao tek nakon Drugog svjetskog rata, kao stambeno predgrađe Helsinkija, tako da je status grada dobio tek 1972.
Danas je poznat kao uspješan centar novih tehnologija u kom djeluje više od 200 međunarodnih korporacija.

## Znamenitosti i obrazovanje

Najveća atrakcija tog modernog grada je atelje slikara Akseli Gallen-Kallela, kog je on podigao između 1911. - 13.
po uzoru na zamak, u kom je danas smješten muzej Tarvaspää.

U gradu djeluje Helsinški tehnološki univerzitet (osnovan 1908.) i Univerzitet Aalto (osnovan 2010.)

## Privreda

Espoo je sjedište kompanije Nokia, a tu su i Microsoft Mobile, Neste, Fortum, Orion, Kone, Outokumpu, Rovio, Remedy ...

## Gradovi prijatelji

|  |  |
| --- | --- |
| * Mađarska, Esztergom
* Rusija, Gatčina
* SAD, Irving, Texas
* Norveška, Kongsberg
* Danska, Køge
 | * Švedska, Kristianstad
* Estonija, Nõmme
* Island, Sauðárkrókur
* Kina, Šangaj
* Rusija, Soči
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice grada* Arhivirano 2014-02-08 na Wayback Machine-u (`fi`)
# Dinastija Liang

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **梁 Liang** |
| Carstvo
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ?  | **502–587** |  ?    ?    ?    ? |

 |
| **Glavni grad** | Jiankang (502-552, 555-557) Jiangling (553-587)
 |
| **Vlast** | Monarhija
 |
| **Car** |
|  - 502-549
 | Car Wu od Lianga
 |
|  - 549-551
 | Car Jianwen od Lianga
 |
|  - 552-555
 | Car Yuan od Lianga
 |
|  - 555-557
 | Car Jing od Lianga
 |
|  - 555-562
 | Car Xuan od Zapadnog Lianga
 |
|  - 585-587
 | Car Jing od Zapadnog Liang
 |
| **Historija** |  |
|  - Uspostava
 | 30. april 502
 |
|  - Jiankang osvaja Hou Jing
 |  |
|  - Jiangling osvaja Zapadni Wei
 | 7. januar 555
 |
|  - Car Jing prepušta prijestolje Chen Baxiana (često viđen kao kraj Lianga)
 |  |
|  - Prestanak
 | 26 October 587
 |

 |

**Dinastija Liang** (kineski: 梁朝; pinyin: *Liáng cháo*), također poznata i pod nazivom **Južna dinastija Liang** (南梁) je bila dinastija careva koji su vladali južnom Kinom u 6. vijeku, odnosno treća od Južnih dinastija. Osnovao ju je general Xiao Yan kada je 502. godine zbacio cara Hea, posljednjeg vladara prethodne dinastije Južni Qi. Njegova izuzetno duga vladavina je ostala upamćena kao vrijeme prosperiteta i mira, ali je pred njen kraj država pogođena političkom nestabilnošću, te je godine 555. - samo nekoliko godina nakon njegove smrti - njegov nasljednik car Jing prisiljen na abdikaciju od generala Chen Baxiana koji je osnovao novu dinastiju Chen. Iste je godine Wuov unuk Xuan sebe proglasio carem, što dio historičara smatra početkom nove, **Zapadne dinastije Liang**, a dio nastavkom dinastije Liang. Njeni vladari, za razliku od prethodne dinastije, nisu imala suverenu vlast, odnosno bili su u vazalnom odnosu prema sjevernim dinastijama Zapadni Wei, Sjeverni Zhou i na kraju dinastiji Sui čiji ju je vladar car Wen službeno ukinuo 587.

## Reference

## Vanjske veze
# Yu Veliki

Yu Veliki
**Yǔ** (kineski: 禹 (21. vijek pne.), rođen kao **Sì Wénmìng** kineski: 姒文命), često nazivan **Yu Veliki** (大禹 *Dà-Yǔ*), bio je prvi vladar i osnivač dinastije Xia. Povremeno se smješta među Tri Uzvišena i Pet Careva, a najpoznatiji je po tome što je naučio narod tehnike kontrole poplava kojima su ukroćene kineske rijeke i jezera.

Yu je ustanovio svoju prijestolnicu u gradu Yang City(阳城), prema Bambuskim analima, na drugu godinu svoje vladavine, a prije toga je bio premijer bivšeg kralja Shuna. Na 5. godinu svoje vladavine je iodržao sastanaka sa svim vođama država (诸侯) u Tushanu (涂山). Na 8. godinu vldavine je održao sastanak sa svim vođama država u Kuaijiju (会稽)， a kako bi osigurao svoje prijestolje, ubio je jednog od voda sjevernih država, Fangfenga (防风氏).

## Yu i poplava

Yuov otac, Gun (鯀), bio je zadužen od Yaoa (堯) da regulira poplave, ali je bio neuspješan u svom pokušaju, te ga je zbog toga pogubio kasniji vladar Shun (舜). Regrutiran kao nasljednik svog oca, Yu je počeo kopati nove riječne kanale i isušivati korita, na što je utrošio trinaest teških godina zajedno s 20.000 radnika.

Yu je poznat kao primjer ustrajnosti i odlučnosti. Slave ga kao savršenog državnog službenika. Postoje brojne priče o tome kako mu je rad na usavršavanju melioracijskih tenika bio tako važan da je samo tri puta u trinaest godina došao kod svoje kuće, ali nikada nije ušao u nju – razlog je bio taj što je bio uvjeren da će mu ponovni susret s porodicom skrenuti pažnju s problema kontrole poplava.

Shun je bio tako impersioniran Yuevim naporima da ga je odredio kao nasljednika prijestolja umjesto vlastitog sina.

## Smrt

Prema historijskim tekstovima, Yu je umro na planini Kuaiji (južno do današnjeg Shaoxinga) dok je lovio na južnoj granici svog carstva, te je tamo pokopan, a mauzolej je bio sagrađen u njegovu čast. Brojni drevni carevi su tamo odlazili kako bi obavili ceremonije u njegovu počast, uključujući Qin Shi Huanga. Hram Dayu Ling (大禹陵), je bio sagrađen na tradicionalnom mjestu održavanja ceremonija. Vladao je Kinom 45 godina prema Bambuskim analima.

## Vanjske veze

*  Arhivirano 2012-04-15 na Wayback Machine-u

| **Dinastija Xia** |
| --- |
| Prethodi: **Shun** | **Kralj Kine** c. 2183. pne. – c. 2138. pne.
 | Slijedi: **Qi** |
# Evroazijska ploča

| Evroazijska ploča Evrazijska ploča |
| --- |
| Karta Evroazijske ploče
 |
| Lokacija
 |
| **Kontinenti** | Evropa, Azija
 |
| **Oceani** | Atlantski i Tihi ocean
 |
| **Površina** | 67,811.000 km²
 |
| Tektonika
 |
| **Granične ploče** | Sjevernoamerička, Afrička, Arabijska, Indijska, Indo-australska, Filipinska
 |
| **Divergentne zone** | Srednjeatlanstki hrbat, Gakkelov hrbat
 |
| **Konvergentne zone** | Veliki zagroški rasjed
 |
| Aktivnost
 |
| **Brzina** | 7 – 14 mm/god.
 |
| **Smjer** | sjever → jug
 |

**Evroazijska ploča** je jedna od glavnih litosfernih ploča planete Zemlje, površine od 67 811 000 km².

## Karakteristike

Evroazijska ploča obuhvaća Evroaziju (kontinentalnu masu koja se sastoji od Evrope i Azije, bez Indijskog potkontinenta, Arabijskog potkontinenta i područja istočno od lanca Verkojansk u istočnome Sibiru). Na zapadu se proteže sve do Srednjeatlantskog hrpta. Dio ploče zapadno od Urala ponekad se promatra odvojeno kao Evropska ploča, isto kao i segmenti južno od Alpsko-himalajskog lanca (Anadolska, Iranska i Afganska ploča).

Na istočnoj strani je granica sa Sjevernoameričkom pločom na sjeveru te s Filipinskom pločom na jugu. Južna strana graniči s Afričkom pločom na zapadu, s Arabijskom pločom u sredini te s Indo-australskom pločom na istoku. Zapadna strana je divergentna granica sa Sjevernoameričkom pločom, a čini sjeverni dio Srednjeatlantskog hrpta. Treća je tektonska ploča po veličini.

## Reference

## Vanjske veze

* *SFT and the Earth's Tectonic Plates* na portalu Los Alamos National Laboratory Arhivirano 2013-02-17 na Wayback Machine-u (`en`)

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Evroazijska ploča** |
# Han Yu

Han Ji
**Han Ji** (kin. 韓愈, pinjin: *Hán Yù*, 768—824), rođen u Nanjangu u Henanu, Kina, je bio prethodnik Neokonfucijanizma kao i esejist i Kineski pesnik, tokom Tang dinastije. Bio je vođa pokreta „Stara proza“ koji se suprostavljao formalnom stilu pisanja i predlagao upotrebu jednostavnijih kolokvijalnih izraza i sintakse. Han ji u svojim pesmama počinje ca komentarima i polemikama i kod njega se osećaju prozni uticaji.

Han Ji je imao dugu i prelativno uspešnu političku karijeru dok nije pao u nemilost i upućen za činovnika u udaljenu oblast u Guantungu.

## Reference
# Kasniji Zhao

|  |
| --- |
| **Upozorenje**: *Nije specificirana vrijednost za "ime\_genitiv"* |
|

|  |
| --- |
| **趙 Kasniji Zhao (後趙)** |
| Carstvo
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ?    ?  | **319–351** |  ?    ?    ?    ? |

 |
| **Glavni grad** | Xiangguo (319-335, 350-351) Yecheng (335-350)
 |
| **Vlast** | Monarhija
 |
| **Car** |
|  - 319-333
 | Shi Le
 |
|  - 333-334
 | Shi Hong
 |
|  - 334-349
 | Shi Hu
 |
|  - 349
 | Shi Zun
 |
|  - 349-350
 | Shi Jian
 |
|  - 350-351
 | Shi Zhi
 |
| **Historija** |  |
|  - Uspostava
 |  |
|  - Uništenje Han Zhaoa
 |  |
|  - Shi Leovo preuzimanje carske titule
 | 330
 |
|  - Shi Huovo preuzimanje prijestolja od Shi Honga
 | 335
 |
|  - Ran Minovo uspostavljanje Ran Weija
 | 350
 |
|  - Prestanak
 |  |

 |

**Kasniji Zhao** (pojednostavljeni kineski: 后赵; tradicionalni kineski: 後趙; pinyin: *Hòuzhào*; 319-351) je bila država formirana na prostoru sjeverne Kine u doba dinastije Jin, poznata kao jedno od Šesnaest kraljevstava. Osnovala ju je Jie porodica Shi.

Njen početak se vezuje uz godinu 319. kada se Shi Le otcijepio od Xiongnu države Han Zhao. Godine 330. se proglasio carem. Na svom vrhuncu je država Kasniji Zhao pod svojom kontrolom držala današnje kineske provincije Hebei, Henan, Shanxi, Shaanxi, Shandong kao i dijelove Liaoninga i Gansua. Država je nestala kada je godine 350. njenog posljednjeg cara Shi Zhija ubio jedan od njegovih generala.

Vladari države Kasniji Zhao su se isticali okrutnošću prema svojim, posebno kineskim podanicima, što je nakon propasti države dovelo do odmazde nad pripadnicima naroda Jie, koji se često navodi kao genocid.

## Povezano

* Jie
* Wu Hu
* Šesnaest kraljevstava
* Ran Min
* genocid
# Željeznički kolodvor

Zagrebački Glavni kolodvor
**Željeznički kolodvor** ili **željeznička stanica**, je službeno mjesto na pruzi s najmanje jednom skretnicom iz kojega se izravno ili daljinski regulira promet vlakova i u kojemu vlak otpočinje ili završava vožnju, ili se zaustavlja, ili koje prolazi bez zaustavljanja. U kolodvoru se može obavljati ulazak i izlazak putnika te utovar i istovar robe.

**Prema zadaći u reguliranju prometa postoje**:

* rasporedni kolodvor,
* ranžirni kolodvor,
* međukolodvor,
* odvojni kolodvor,
* kolodvor prelaska s dvokolosiječne na jednokolosiječnu prugu,
* granični kolodvor.

## Željezničko stajalište

**Željezničko stajalište** je službeno mjesto na pruzi u kojemu se vlakovi za prijevoz putnika zaustavljaju sukladno voznom redu samo radi ulaska i izlaska putnika, a u kojemu vlak za prijevoz putnika može početi ili završiti vožnju.
# Zimske olimpijske igre 1932.

**III. Zimske olimpijske igre - Lake Placid 1932**

| III. Zimske olimpijske igre - Lake Placid 1932
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Lake Placid, SAD
 |
| **Otvaranje** | 4. veljače 1932.
 |
| **Zatvaranje** | 15. veljače 1932.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 17
 |
| **Broj sportaša** | 252
 |
| **Broj sportova** | 4
 |
| **Broj takmičenja** | 14
 |

Igre su originalno trebale biti održane u Kaliforniji, ali su zbog nedovoljnog snijega premještene u Lake Placid. Svečano ih je otvorio Franklin Delano Roosevelt, tadašnji guverner države New York.
# Amblem Turske

Neslužbeni grb Turske
Neslužbeni **grb Turske** jednostavnog je heraldičkog dizajna. To je crveni oval na kojem su vertikalno postavljeni polumjesec i zvijezda s turske zastave, koju okružuje službeno ime države na turskom.

Grb podsjeća na onaj iz doba Osmanlija.
# Diyarbakır (provincija)

| Provincija Diyarbakır Diyarbakır |
| --- |
| **Država** |  Turska
 |
| **regija** | Jugoistočna Anadolija
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 15 355 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Područje utjecaja** | 1 528 958
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Poštanski broj** | 0090412
 |
| **Službena stranica** www.diyarbakır.gov
 |
| Karta
 |
| Pozicija provincije Diyarbakır na karti Turske Pozicija provincije Diyarbakır na karti Turske |

**Provincija Diyarbakır** (turski: *Diyarbakır ili*) je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na jugoistokuTurske.

Provincija je ime dobila po istoimenom glavnom gradu - Diyarbakır.

## Geografija

Ta provincija prostire se po jugoistoku Anadolije, blizu granice sa iračkim Kurdistanom, pa u njoj živi dosta Kurda.

## Administrativna podjela

*Provincija Diyarbakır* u kojoj živi 1 528 958 stanovnika, administrativno je podjeljena na 14 okruga (ilçeler);

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Bismil
* Çermik
* Çınar
* Çüngüş
* Dicle
* **Diyarbakır Eğil
 | * Ergani
* Hani
* Hazro
* Kocaköy
* Kulp
* Lice
* Silvan
 |

## Vanjske veze

* *Službene stranice provincije* (`tr`)
# Ljepota

**Ljepota** (ijek.) ili **lepota** (ek.), fenomen koji se odražava kroz zadovoljstvo percepcijom nekog ravnoteže i proporcija određenog stimulusa. Ona sadržava prepoznavanje uravnotežene forme i strukture koja sa sobom dovodi do privlačnosti prema nekoj osobi, životinji, zvuku i sl.

U običnom govoru, lepotom se najčešće naziva svojstvo osobe, predmeta ili ideje koje nas ispunjava osećajem prijatnosti. U filozofiji, lepota je jedna od temeljnih kategorija kojima se poimaju suštinska svojstva bića. Oblast filozofije koja se bavi lepotom kao svojim predmetom se naziva estetika.

Ideal lepote umnogome zavisi od kulturnog konteksta, a u okviru iste kulture se često menja tokom vrmena. Ne postoji jedinstveno objašnjenje lepote, a brojni pokušaji definisanja najviše govore o njenoj zagonetnosti.

## Teorije lepote

Skladno ljudsko telo je čest ideal lepote u umetnosti.
U istoriji filozofije fenomen lepote pokušavao se protumačiti na razne načine. Platon lepotu shvata kao manifestaciju dobrote. Budući da je od svih savršenstava «najočitija i najmilija» lepota je čoveku polazište u njegovom sećanju i promatranju ideja. Žudnja za nematerijalnom lepotom je vid sećanja na viziju formi koju je duša bila u stanju da vidi u "poljima istine" u prethodnom životu. Telesna lepota pobuđuje sećanje na ovo stanje, *anamnesis*, i omogućava duši da se počne penjati lestvama povratka ka duhovnoj istini. Ova teorija lepote je u pozadini svih estetika koje vide svrhu umetnosti u moralnom usavršavanju.

Prema Aristotelu bit lepote je u poretku i simetriji delova celine. Tu su teoriju prihvatili i dalje razvili stoici.

Neoplatonizam razvija Platonovu teoriju lepote u teološko-mističkom smeru poistovećujući Jedno i Dobro koje "podaruje lepotu svim stvarima" (Plotin). Prema Plotinu, lepota se vidi unutrašnjim okom, koje počinje gledati kad se spoljašnje zaklopi. Izvor lepote je lepa duša, a lepota je duhovna, unutrašnja stvar. Da bi duša uzmogla shvatiti i prihvatiti lepotu, ona mora biti pročišćena, mora i sama biti lepa duša. Lepo se prvenstveno opaža duhom. Umetnost se ne ograničava na to da oponaša ono što oči vide, već se vraća idejama iz kojih se rađa sama priroda.

Ideja lepote kao vidljivog pokretača duhovnog napredovanja bila je preneta u srednjovekovni svet kroz neoplatonizam, a posebno kroz Avgustinovu Državu Božiju. Skolastičari i renesansni filozofi su uglavnom razvijali Aristotelovu teoriju lepote kao simetrije delova. Prema Tomi Akvinskom lepo je ono što je ugodno promatrati "*pulchrum dicitur id cuius ipsa apprehensio placet*" (Sum. theol., I-II, q. 27, a. 1 ad 3). Neki su suštinu lepote tražili u "savršenoj čulnoj predstavi" (Baumgarten) ili u sviđanju koje prati čulnu aktivnost (Hjum, Berk). Kant nastoji da ostvari sintezu tih shvatanja određenjem lepote kao sviđanja bez pojmovne spoznaje. Prema teoriji romantičara lepota je manifestacija istine pa je u tom smislu važilo geslo "što je poetičnije, to je istinitije".

## Reference

## Vanjske veze

* Metafizika i percepcija ljepote u klasičnoj islamskoj filozofiji (Ismet Bušatlić)
# Dust Bowl

Farmer u Okrugu Cimarron hoda za vrijeme pješčane oluje.
**Dust Bowl** (na engleskom doslovno "Zdjela prašine"), ponekad poznata i kao **Prljave tridesete** (engleski: *The Dirty Thirties*) je izraz koji se koristi za seriju pješčanih oluja koje su 1930-ih pogodile prerije u srednjem dijelu SAD i Kanade te, zajedno sa dugotrajnom sušom, učinile dotada plodno tlo neobradivim, prisilivši brojne tamošnje stanovnike da se isele iz svojih domova. Iako su ga potakli prirodni fenomeni, Dust Bowl je kao uzrok imao neadekvatno, odnosno pretjerano iskorištavanje tla na pogođenim područjima, dodatno pogoršano ekonomskim okolnostima vezanim uz Veliku depresiju. Zbog toga se smatra jednom od najbolje dokumentiranih ekoloških katastrofa u historiji. Dust Bowl je ostavio dubok trag na američku kulturu, te su stradanja stanovnika pogođenih područja, prije svega Okieja iz države Oklahoma, postala motivima pjesama, književnih djela i filmova.

## Vanjske veze

* NASA Explains "Dust Bowl" Drought Arhivirano 2004-10-30 na Wayback Machine-u
* *The Dust Bowl* photo collection
* The Dust Bowl (EH.Net Encyclopedia)
* Black Sunday, April 14, 1935, Dodge City, KS
* The Bibliography of Aeolian Research Arhivirano 2017-06-07 na Wayback Machine-u
* Surviving the Dust Bowl, Black Sunday (April 14, 1935) Arhivirano 2009-03-13 na Wayback Machine-u
* Voices from the Dust Bowl: The Charles L. Todd and Robert Sonkin Migrant Worker Collection, 1940–1941 Library of Congress, American Folklife Center Online collection of archival sound recordings, photographs, and manuscripts
* YouTube Video: "The Great Depression, Displaced Mountaineers in Shenandoah National Park, and the Civilian Conservation Corps (C.C.C.)"
* Farming in the 1930s Arhivirano 2010-06-29 na Wayback Machine-u (Wessels Living History Farm)
* Out of the Dust (The Modesto Bee)
* Africa Data Dissemination Service, part of the Famine Early Warning Systems Network, U.S. Geological Service
* Encyclopedia of Oklahoma History and Culture – Dust Bowl Arhivirano 2012-11-04 na Wayback Machine-u
# Kineski Taipei

**Kineski Taipei** je izraz pod kojom nepriznata Republika Kina, poznatija kao Tajvan, sudjeluje u radu nekih međunarodnih organizacija te se pod takvim imenom pojavljuje na gotovo svim sportskim takmičenjima. Naziv Kineski Taipei smatra se statusno neutralnim te pod tim nazivom Narodna Republika Kina, koja je članica UN-a i koju priznaje najveći broj zemalja svijeta, tolerira prisutnost Tajvana na međunarodnoj sceni.

## Povezano

* Narodna Republika Kina
* Tajvan
* Politika jedne Kine
# Konzulat

| Konzulat Consulatus |
| --- |
| Konzulat Kazahstana u OmskuKonzulat Kazahstana u Omsku |
|  |

**Konzulat** (od latinskog: *Consulatus*) je diplomatsko, predstavništvo jedne države u pojedinim gradovima na teritoriju druge države kojemu je na čelu konzul. U kolokvijalnom se govoru tako zove i sama građevina u kojoj se konzulat nalazi.

## Funkcija

Konzulati se najčešće bave unaprijeđenjem komercijalnih poslova države koju zastupaju, ali i običnim rutinskim poslovima, kao što je izdavanje viza i obnavljanje pasoša. Konzuli nemaju diplomatski imunitet kao ostali diplomati (ambasador...) i ne mogu stupiti na dužnost, sve dok im to ne odobre vlasti države u kojoj namjeravaju raditi. Ta dozvola se može opozvati u bilo koje vrijeme po procjeni vlasti države u kojoj rade.

Konzularni funkcioneri su uobičajno rangirani po hijerarhijskoj važnosti, najviši po rangu je generalni konzul, a zatim slede; konzul, vicekonzul (zamenik konzula) i počasni konzul. Ovaj poslednji tip konzularnog predstavnika koriste zemlje, koje već tu funkciju povjeravaju nekom lokalnom građaninu, koji već ima nekakav komercijalni odnos (ili neki drugi) sa tom državom.

Konzuli ne uživaju diplomatski imunitet, ali su donekle izuzeti od nadležnosti države primateljice. Tako naprimjer arhiva, i svi ostali službeni dokumenti i isprave koji se čuvaju u konzulatu, kao i sva prepiska između konzula i njegove vlade ima status nepovredivosti (imunitet). Konzuli su također često oslobođeni svih vrsta poreza i carina (pa i onog osobnog). Precizan opseg tih konzularnih privilegija obično se zasniva na bilateralnim i multilateralnim sporazumima koji su poznati kao konzularne konvencije. Mnogi od njih su danas zamijenjeni Konvencijom o konzularnim odnosima, usvojenom 1963. u Beču.

## Historija

Današnji konzulati razvili su se iz srednjovjekovnih magistrata po gradovima Italije, Provanse i Languedoca, u to vrijeme oni su rješavali sporove stranaca. Porastom trgovačke aktivnosti, tadašnje komune i kneževine, počele su imenovati svoje agente sa sličnim ovlastima po stranim zemljama, pa su oni postali preteče današnjih konzula.

Ipak prve prave konzulate u današnjem smislu te riječi, kao dio opće državne administracije počela je osnivati napoleonska Francuska početkom 19. vijeka, nakon nje i mnoge druge države su postepeno usvojile tu instituciju.

## Povezano

* Konzul
* Ambasador

## Reference

## Vanjske veze

* *Bečka konvencija iz 1963. o konzularnim odnosima* (`en`)
* *Consul* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Kineski šah

Sjangći tabla s početnom pozicijom figura
**Kineski šah** ili **Sjangći (Xiangqi)** (象棋  poslušati), je kineska igra s dva igrača iz porodice strateških igara na tabli kojoj pripadaju i zapadnjački šah, indijska čaturanga, japanski šogi i vrlo sličan korejanski džangi. Prvi karakter 象 *sjang* ima značenje "slika" ili "prikaz", otud se *Sjangći* može doslovce prevesti kao "slikovni šah ". Iako ovaj karakter takođe znači *slon*, igra se najčešće zove **Kineski šah** na zapadu.

Poreklo sjangćija je sporno; neki istoričari smatraju da potiče od lijuboa a drugi tvrde da je ona slična indijskoj igri čaturanga iz 6. veka. To je jedna od najpopularnijih igara iz porodice čaturanga na svetu, naročito u Aziji. Karakteristične osobine sjangćija su jedinstveni potezi figurom *pao* ("top"), pravilo da se *generali* (slično kralju u šahu) ne mogu međusobno napadati, i pozicije *reka* i *palata*, koje ograničavaju kretanje nekih figura.

## Vanjske veze

* Club Xiangqi: An Online Chinese Chess Game Free online site to play xiangqi
* Computer Chinese Chess (.pdf) Arhivirano 2015-07-09 na Wayback Machine-u (Yen, Chen, Yang, Hsu) – review
* Online Chinese chess lessons
* Introduction to Chinese Chess Arhivirano 2008-08-21 na Wayback Machine-u
* An Introduction to Xiangqi for Chess Players Arhivirano 2020-11-11 na Wayback Machine-u
* GamesByEmail.com -- Free PBEM Xiangqi
* GamesByEmail.com -- Free PBEM Dark Xiangqi
* Chinese Chess | Zillions Of Games
* Qianhong Arhivirano 2014-04-16 na Wayback Machine-u: Chinese Chess for Windows (free)
* World Chinese Chess Federation Arhivirano 2006-03-01 na Wayback Machine-u
* Xiangqi: Chinese Chess at ChessVariants.com
* Chinese Chess for Game Courier - Play Chinese Chess with others online
* Xiangqi at BrainKing.com Play Xiangqi online (free)
* Coffee Chinese Chess - Xiangqi Java applet