Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# USAID

**USAID** ili punim imenom **United States Agency for International Development** je američka državna agencija osnovana 1961. godine s ciljem pružanja ekonomske, razvojne i humanitarne pomoći u skladu s vanjskom politikom SADa, a s ciljem pružanja pomoći ljudima koji se bore za bolji život, oporavljaju od prirodnim ili ljudskih katastrofa ili samo žele živjeti u slobodnoj i demokratskoj državi.

## Povezano

* CCO

## Reference

## Vanjske veze
# Abdelaziz Bouteflika

|  |
| --- |
| Abdelaziz Buteflika |
|
*Abdelaziz Buteflika **predsednik Alžira |
| Biografija |
| Datum rođenja
 | 2. marta 1937.  (1937-03-02) |
| Mesto rođenja
 | Ujda (Maroko)
 |
| Državljanstvo
 | Alžir
 |
| Politička partija
 | Front nacionalnog oslobođenja
 |
| Mandat(i) |
| 5. predsednik Alžira
 |
| 27. april 1999 — 2. april 2019
 |
| Prethodnik
 | Lijamin Zerual
 |
| Naslednik
 | Abdelkalder Bensalah (v.d.)
 |
| uredi  |

**Abdelaziz Buteflika** (arapski: عبد العزيز بوتفليقة‎; Ujda, 2. mart 1937 - 17. septembar 2021) alžirski je političar, koji je služio kao predsednik Alžira od 27. aprila 1999. do 2. aprila 2019.

## Biografija

Buteflika je živeo i studirao u gradu Alžiru do 1956. kada se pridružio Frontu nacionalnog oslobođenja Alžira (*Front de Libération Nationale*). Tamo je postao jedan od najbližih saradnika Huari Bumedijena.

Posle ostvarenja nezavisnosti Alžira 1962. Buteflika je postao ministar omladine i sporta, a od 1963. je bio ministar spoljnih poslova Alžira. Na ovoj funkciji je ostao do smrti predsednika Huari Bumedijena 1978. Kasnije je njegov politički uticaj opao, a potpuno se povukao iz politike tokom nemirnih 1990ih. Proveo je 6 godina u inostranstvu. Godine 1999, uz podršku vojske, Buteflika se kandidovao na predsedničkim izborima. Pobedio je sa 74% glasova iako su njegovi oponenti tvrdili da su izbori bili nepošteni. Vlast je potvrdio na referendumu u kome je osvojio 81% glasova.

U prvom mandatu vodio je politiku nacionalnog pomirenja, postigao je privredni rast od 5% godišnje i povratio važnu ulogu Alžira u afričkoj politici.

Na novim predsedničkim izborima, održanim 8. aprila 2004, sakupio je 85% glasova. Posmatrači OEBSa su ove izbore ocenili kao poštene. Za svoj drugi mandat Buteflika je planirao ambiciozan program izgradnje stanova, komunikacija i industrije u Alžiru. Spoljna politika Alžira se oslanja na saradnju sa zemljama Afrike, Kinom, Rusijom, i na dobre ekonomske odnose sa EU i SAD. Odnosi sa Marokom su ostali zategnuti tokom oba mandata.

Abdelaziz Buteflika je 12. februara 2009. najavio da će se kandidovati za treći mandat na položaju predsednika. Dana 10. aprila 2009, bio je proglašen za pobednika na predsedničkim izborima, osvojivši 90.24 % biračkih glasova. Tako je osvojio treći petogodišnji mandat na funkciji predsednika Alžira.

Godine 2014. je osvojio četvrti petogodišnji mandat. Od 2017. se zbog bolesti sve ređe pojavljivao u javnosti. Najave da će se kandiovati za peti mandat su u februaru 2019. izazvale masovne demonstracije, te je 11. marta 2019. objavio kako se neće kandidovati. Ta objava nije dovela do smirivanja demonstracije te je pod pritiskom vojske 2. aprila podneo ostavku.

## Izvori

## Vanjske veze
# Portorikanski rov

**Portorikanska brazda** je okeanska brazda koja se nalazi na dodiru Karipskog mora i Atlantskog okeana. Brazda se vezuje za kopleksni prelaz između subdukcione zone na jug duž Malih Antila, i velikog transformnog raseda, koji se prostire između Kube i Hispaniole kroz Kajmansku brazdu do obale Srednje Amerike. Naučna istraživanja su zaključila da bi zemljotres koji bi se desio u ovom rasedu mogao izazvati veliki cunami.

Ostrvo Portoriko leži južno od raseda i brazde. Brazda je dugačka 800 kilometara i ima najveću dubinu u pri depresiji Milvoki od 8648 m, što je najdublja tačka Atlantskog okeana i najdublja tačka izvan Tihog okeana.

## Geologija

Portorikanska brazda se nalazi na granici dve ploče koje se mimoilaze, uz samo malu subdukciju. Karipska ploča se kreće na istok, dok se Severnoamerička ploča kreće na zapad. Severnoamerička ploča se podvlači pod Karipsku ploču na jugositočnom delu rova. Ova zona subdukcije objašanjava prisustvo aktivnih vulkana na severoistočnim delovima Karipsko more. Vulkanska aktivnost je jaka u arhipelagu jugoistočno od Portorika do obale Južne Amerike.

Portoriko, Američka Devičanska Ostrva, Britanska Devičanska Ostrva i Dominikanska Republika nemaju aktivne vulkane. Međutim postoji rizik od zemljotresa i cunamija. Portorikanska brazda je u stanju da izazove zemljotres magnitude ceće od 8,0 stepeni.

## Reference
# Falklandska struja

| Foklandska struja (Malvinska struja)
 |
| --- |
| Okean
 | Atlantski
 |
| Tip
 | hladna struja
 |

**Foklandska struja** (ili **Malvinska struja**) je levi krak Antarktičke cirkumpolarne struje koji se u blizini Ognjene zemlje odvaja i kreće ka severu uz obalu Argentine. Ime je dobila po Foklandskim ostrvima oko kojih protiče. Kod ušća reke La Plate sudara se sa toplom Brazilskom strujom i od njih se ka istoku pruža Južnoatlantska spojna struja.

## Povezano

* Struja zapadnih vetrova
* Brazilska struja
* Južnoatlantska spojna struja

## Literatura

* Dukić D, Gavrilović Lj. (2006): *Hidrologija*, ZUNS, Beograd

## Vanjske veze

* Foklandska struja Arhivirano 2014-10-08 na Wayback Machine-u
# Jastog

| Jastog
 |
| --- |
|  |
| Crtež jastoga
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Arthropoda  |
| Potkoljeno:
 | Crustacea  |
| Razred:
 | Malacostraca  |
| Red:
 | Decapoda  |
| Porodica:
 | Palinuridae  |
| Rod:
 | *Palinurus*  |
| Vrsta:
 | P. elephas  |
| Dvojni naziv
 |
| **Palinurus elephas** Fabricius, 1787. |
| Sinonimi
 |
| *Astacus elephas* |

**Jastog** (od dalmatsko-latinskog: *astacus*,-grčki: ἀσταϰός) ili *prug*, *rarog*, dugorepi rak iz reda desetonožaca (*Decapoda*), iz porodice *Palinuridae*.

## Karakteristike

Jastog je Crvenoljubičaste boje sa žutim mrljama, dug od 25 do 45 cm, težak do 5 kg. Za razliku od hlapa, prve prsne noge nisu mu razvijene, pa zato nema velika kliješta, ali su mu vanjska ticala duža od tijela sa jakim trnovitim dršcima.
Pokriven je bodljikavim oklopom, koji završava repom u formi lepeze.

Živi na obraslu kamenastom dnu između 60 i 70 m dubine.

## Rasprostranjenost

Većina vrsta (od njih 60) živi u tropskim vodama, ali Evropskog jastoga (*Palinurus elephas*), ima od Britanskog otoka sve do Mediterana. Dvije su vrste ekonomski važne u obje Amerike; Kalifornijski jastog (*Palinurus interruptus*) koji živi duž obala Pacifika i Karipski jastog (*Palinurus argus*), kog ima od Bermuda do Brazila. *Palinurus interruptus* postiže duljinu od oko 40 cm a Palinurus argus oko 45 cm.

Uz te nabrojane vrste za ribolov je važan i afrički kameni jastog (*Jasus lalandei*), kog ima u vodama oko Južne Afrike.

Evropskog jastoga (Palinurus elephas) ima duž cijelog Jadrana, a najviše uz obale otoka Visa, Mljeta, Lastova, Palagruže i Premude., gdje je more bistrije, slanije i dublje.

## Način života i ishrana

Danju se jastog skriva po kamenitim škrapama na morskom dnu, a noću za mjesečine izlazi u potrazi za hranom. Hrani se algama, morskim crvima, manjim vrstama rakova i strvinama, koje nađe po dnu.

Oklop mu se ne može širiti, pa ga zbog tog presvlači u određenim periodima, kako bi mogao rasti. Kad mu oklop postane suviše mekan, jastog se povlači u rupe izvan domašaja predatora, tad se gotovo ni ne hrani.

Najveći jastogovi predatori su hobotnice i veće grabežljive ribe.

## Razmnožavanje

Jastozi se pare kad mužjaku i ženki potpuno otvrdne oklop. Spolnu zrelost dostižu između četvrte i pete godine života. Ženke su obično veće od mužjaka. Mrijeste se tokom zimskih mjeseci, broj jajašaca koje će ženka imati zavisi prvenstveno o njenoj veličini, a nakon tog i o temperaturi vode. Inkubacija jajašca u tijelu ženki traje od 3 do 9 mjeseci, nakon tog izleže ličinke u nekoliko dana. Ličinke imaju deset stadija života, koji traju oko pola godine, u posljednjem stadiju poprimaju formu odraslog raka.

## Privredno značenje

Jastog se smatra jednom od najvećih gastronomskih delicija. Njegovo meso bijele boje vrlo je ukusno, i bogato bjelančevinama i ugljikohidratima. Zbog tog se jastog smatra ekonomski najvažnijom i najčešće lovljenom vrstom rakova.

## Povezano

* Rakovi

## Reference

## Vanjske veze

* *Lobster* (`en`)
* *Jastog* (`sh`)
# Pravo i pravda

**Pravo i pravda** (poljski: *Prawo i Sprawiedliwość*, PiS) je nacionalistička i konzervativna politička stranka u Poljskoj.

Stranku su godine 2001. osnovali braća-blizanci: Lech, predsjednik Poljske od 2005. do 2010. godine i Jarosław Kaczynski, trenutni predsjednik stranke i bivši premijer. Većina članova stranke su pripadale bivšoj koaliciji Izborna akcija Solidarnosti ili Pokretu za obnovu Poljske.

Stranka se zalaže za promicanje konzervativnih društvenih vrijednosti u skladu s naukom Katoličke crkve, socijalnu državu, ali i jačanje oružanih snaga, ponovno uvođenje smrtne kazne, provođenje potpune lustracije, te blisko savezništvo Poljske i SAD.

Od 2005. godine PiS je vladala u koaliciji s populističkom strankom Samoobrana Republike Poljske i ultrakonzervativnom Ligom poljskih porodica. Raspad te koalicije je 21.10. 2007. doveo do izvanrednih izbora na kojima je PiS poražen od liberalne Građanske platforme.

## Vanjske veze

* Law and Justice official site
* Polish centre-right claim victory
* Law and Justice returns as leader in polls Arhivirano 2007-10-24 na Wayback Machine-u
# Lublinsko vojvodstvo

| Lublinsko vojvodstvo
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Poljske
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | poljski
 |
| **Glavni grad** | Lublin
 |
| **Vojvoda** | Lech Sprawka
 |
| Površina
 | 25122 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.108.270
 |
| **Gustoća** | 84 stanovnika na km²
 |

**Lublinsko vojvodstvo** (poljski: *Województwo lubelskie*) je jedno od 16 vojvodstava na koje je Poljska od 1999. administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Lublinsko vojvodstvo se prostire na jugoistoku zemlje, duž granice sa Bjelorusijom i Ukrajinom na površini od 25,122 km² na kojoj živi 2,108,270 stanovnika.

## Administrativna podjela

Teritorij vojvodsva je podjeljen na 20 povjata i četiri grada sa prvom povjata, a administrativni centar vojvodstva je grad Lublin u kom je 2019. živjelo 339,784 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Województwo lubelskie* (`pl`)
# Austro-ugarska nagodba

trgovačka zastava Austro-Ugarske
razdioba zemalja pod upravom Beča (ovdje tamnoružičasto) i zemalja pod upravom Budimpešte (zeleno) po nagodbenom ugovoru o dvojnoj monarhiji iz 1867 ; Bosna i Hercegovina (žuto) pod zajedničkom upravom od 1878.
krunidba Franje Josipa I. i Jelisavete Amalije u Matijinoj crkvi u Budimpešti 8. juna 1867.
**Austro-ugarska nagodba** (njemački: *Ausgleich*, mađarski: *kiegyezés*) odnosi se na dogovor iz 1867. godine, kojim je utemeljena Dualna ili Austro-Ugarska Monarhija. Nagodbu su potpisali Franjo Josip I. i mađarska delegacija na čelu s Ferencom Deákom. Pratile su je brojne propale ustavne promjene Habsburške Monarhije. Po novom sporazumu, Kraljevina Ugarska je postala dominantna u istočnoj polovici koja dobiva ime Translajtanija, dok je u zapadnom dijelu države imena Cislajtanija bila dominantna Austrija. Obje polovice države su imale zajedničkog vladara, odnosno cara i kralja kao i zajedničko upravljanje nad vojskom i vanjskom politikom.

Vizija Franje Josipa je bila da će Cislajtanija i Translajtanija također imati malene nagodbe. U drugoj će to biti Hrvatsko-ugarska nagodba, dok je u prvoj to trebala biti Austrijsko-bohemijska nagodba. Dok će dogovor između parlamenata Hrvatske i Ugarske biti postignut, onaj između Austrije i Bohemije će biti odbačen zbog žestokog austrijskog protivljenja.

Dualna Monarhija, utemeljena na temelju *Ausgleicha*, trajala je još 51 godina, sve dok se nije raspala 1918., porazom monarhije u Prvom svjetskom ratu.

## Povezano

* Austro-Ugarska
* Hrvatsko-ugarska nagodba
# Grb Libije

**Grb Libije** veoma je sličan grbu koji je korišten za vrijeme Federacije Arapskih Republika. Trenutni grb usvojen je nakon raspuštanja Federacije, 1977. Kao i na zastavi Libije, dominira zelena boja. Ona simbolizira Islam, kao i Gaddafijevu zelenu revoluciju. Ptica na grbu, soko Kuariša, amblem je Muhamedovog plemena.

## Povezano

* Zastava Libije
# Vlada nacionalnog jedinstva

**Vlada nacionalnog jedinstva** ili, rjeđe, **nacionalna vlada** u najširem smislu označava izvršnu vlast sastavljenu od predstavnika svih ili najvećih političkih stranaka ili u političkom relevantnih pokreta, pojedinaca i grupa u nekoj državi.

U užem smislu se pod time podrazumijeva vlada u parlamentarnim sistemima sastavljena od predstavnika svih ili najvećih stranaka predstavljenih u parlamentu. Predstavlja podvrstu velike koalicije i u pravilu se primjenjuje u izvanrednim situacijama kao što su rat ili velika ekonomska kriza, odnosno kako bi se postiglo nacionalno pomirenje.

Na prostoru bivše Jugoslavije kao jedan od primjera takve vlade se navodi Vlada demokratskog jedinstva koju je u Hrvatskoj za vrijeme rata 1991. i 1992. vodio Franjo Gregurić, a u kojoj su uz vladajući HDZ činili predstavnici još nekoliko parlamentarnih stranaka.
# Novosibirski otoci

Položaj otočja na karti Rusije
**Novosibirska otoci** (ruski: *Новосиби́рские острова́*, jakutski:*Саҥа Сибиир арыылара*) jesu otočna skupina u Arktičkom oceanu sjeverno od obale istočnog Sibira, između Istočnosibirskog mora na istoku i Laptevskog mora na zapadu. Od Sibira ih odvaja Laptevski prolaz.

Otoci imaju površinu od oko 38.400 km2.

Arhipelag se sastoji od tri skupine otoka: Anžuovih otoka (Novosibirski otoci u užem smislu površine od 29.000 km2), Ljahovskih otoka (6.095 km2) i De Longovih otoka (228 km2). Veći otoci su Koteljni, Novi Sibir i Veliki Ljahovski. Čitava otočna skupina pripada ruskoj republici Jakutskoj.

Otočje je nisko, s najvišom kotom od 374 m (otok Koteljni). To je tundra koja je većim dijelom godine (preko devet mjeseci) prekrivana snijegom i ledom. Otoke naseljavaju sjeverni jeleni, polarne lisice i mnogo raznovrsnih ptica.

Na otocima se nalaze manja naselja i polarne stanice.

Karta otočja
## Izvori

## Vanjske veze

*
# Kolima

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kolima.*

| Kolima  |
| --- |
| Porječje Kolime |
| Lokacija |
| Države | Rusija |
| Gradovi | Zirjanka, Sejmčan, Srednekolimsk, Čerski, Kraj Lesa |
| Hidrografija |
| Dužina | 2129 km |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  3800 m³/s |
| Sliv   – površina |  644.000 km² |
| Ulijeva se u | Istočnosibirsko more |

Rijeka **Kolima** (ruski: **Колыма́**) je rijeka u sjeveroistočnom Sibiru.

U njezinom porječju se nalaze dijelovi ruske republike Jakutske, Čukotskog autonomnog okruga i Magadanske oblasti.

Kolima je smrznuta do dubine od nekoliko metara 250 dana svake godine. Ledenog pokrova se oslobađa tek početkom lipnja i ostaje takvom do listopada.

Ova rijeka je poznata i po zloglasnim gulazima, prisilnim radnim logorima i zlatni rudnicima. Oba su opširno dokumentirana otkad su se arhivi iz Staljinova doba otvorile za javnost.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Kolyma** |
# Mackenzie

| Mackenzie  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države |  Kanada |
| Gradovi | Fort Providence, Fort Simpson, Tulita, Norman Wells |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | Veliko ropsko jezero (Sjeverozapadni teritoriji) 156 m |
| Ušće   – aps. visina   – vrsta | Zaljev Mackenzie (Arktički ocean) 0 m delta |
| Dužina | 1 650 / 4 241 km |
| Pritoke | **desne:** Velika medvjeđa rijeka **lijeve:** Liard, Keele, Arktička crvena rijeka, Peel |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  9,910 m³/s |
| Sliv   – površina |  1 805 200  km² |
| Ulijeva se u | Boforovo more |
| Transport |
| Plovnost | Od ušća do 3 200 km uzvodno, od maja do septembra |

**Mackenzie** je najveća rijeka u Kanadi, i drugo po veličini porječje Sjeverne Amerike nakon porječja Mississippi - Missouri.

## Geografija

Ako se konvencionalno računa da je izvor rijeke Veliko ropsko jezero tad je *Mackenzie* je dug 1 650 km , ali ako se računa da joj je izvor Rijeka Finlay koja se ulijeva u Jezero Williston a istječe Velika medvjeđa rijeka koja je glavni izvor voda Velikog ropskog jezera, tad je ukupna dužina rijeke 4 241 km. *Mackenzie* od Velikog ropskog jezera teče gotovo pravilno u smjeru sjeverozapada, da se nakon toga sa velikom deltom ulije u Boforovo more.

Mackenzie sa svojim pritokama ima sliv velik oko 1 805 200 km², a to je površina gotovo jednaka kao Meksiko.

Katra porječja Mackenzia
U porječju Mackenzie ima nekoliko velikih rijeka, čiji bazeni pokrivaju ogromne šumovite ravnice sjeveroistočne Britanske Kolumbije i sjeverne Alberte. To su rijeke; Liard (porječje oko 277 100 km²), Peace (302 500 km²) i Athabasca (95 300 km²), pritoke sa istoka su puno kraće, one sve izviru sa područja znanog kao Kanadski štit. U porječju su i nekoliko velikih jezera; Veliko ropsko jezero (Great Slave Lake) (28 570 km²), Veliko Medveđe jezero (Great Bear Lake) (31 340 km²) u Sjeverozapadnim teritorijima i jedno manje Jezero Athabasca (7 925 km²) između Alberte i Saskatchewana.

Rijeka *Mackenzie* ima uglavnom vrlo široko korito, od 1,6 do 3,2 km, sa pojedinim dijelovima gdje se korito širi na 4,8 - 6,4 km. Na svom cijelom toku ima snažan i veliki protok, na svom ušću u Arktički ocean formira veliku trokutastu deltu duboku 190 km, od sjevera prema jugu, a široku 80 km.
Mackenzie je plovan do preko 3200 km uzvodno, ali samo od maja do septembra, dok je zimi okovan debelim slojem leda.

## Klima

Porječje Mackenzia ima hladnu subarktičku klimu, tako da je to vrlo rijetko naseljen kraj, ali je upravo zbog tog i jedan od rijetkih velikih netaknutih dijelova svijeta, u kojem je opstao raznoliki biljni i životinjski svijet.

* Rijeka je dobila ime po britanskom moreplovcu Alexandru Mackenziju (1764. - 1820.) koji ju je istražio i oplovio 1789.

## Reference

## Vanjske veze

* *Mackenzie River* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Laptevsko more

**Laptevsko more** je deo severnog Ledenog okeana. Nalazi se između Sibira, poluostrva Tajmir, Novosibirskih ostrva i ostrva Nova Zemlja. Na zapadu komunicira sa Karskim morem preko Viljkickog prolaza, a na istoku sa Istočnosibirskim morem preko Sanikovljevog prolaza i prolaza Dimitrija Lapteva. Njegova površina pokriva oko 672.000 km². Ime je dobilo po dvojici istraživača Dimitriju Laptevu i Haritonu Laptevu, rođacima koji su u osamnaestom veku istraživali i kartografisali njegove obale. Plovno je samo tokom avgusta i septembra. Njegova prosečna dubina je 50 metra, a maksimalna dubina iznosi 3.385 metara. Najveća reka koja se uliva u Laptevsko more Lena koja formira veliku deltu. Nešto zapadnije se nalazi dugi estuer reke Hatanga. Pored njih najveće reke koje se ulivaju u more su Anabar, Olenjok i Jana. Laptavsko more je prekriveno ledom tokom najvećeg dela godine, međutim ledolomci omogućavaju da se njegova glavna luka Tiksi oslobodi leda. Lokalnu faunu čine morževi, bradate foke i morske krave.

* Laptevsko more. Zalazak sunca.
* Laptevsko more. Led.
* Brod na zračni jastuk Hivus-10 na Laptevsko more
# Cipele

*Za ostale upotrebe, pogledajte Cipele (razvrstavanje).*
Cipele
**Cipele** su vrsta zaštitne obuće za ljudska stopala. Postoje brojne vrste cipela koje mogu biti izrađene od različitih materijala i namijenjene za posebne potrebe. Razlikuju se muške i ženske, kao i po obliku, strukturi, veličini i implementaciji tehnologija. Česti dodatni element cipele je visoka ili niska peta. Za čišćenje i poliranje određenih vrsta obuće se koristi krema za cipele. Cipele su vec ljudi u antiki nosili.

## Vrste cipela

Vrste cipela su primjerice:

* čizme
* balerinke
* tenisice
* klompe
* štikle
* sandale
* japanke

Cipele mogu biti:

* športske, primjerice
	+ skijaške (skijaške cipele)
	+ za planinarenje
	+ za biciklizam
* plesne
# Beludžistan

Glavne etničke grupe u Pakistanu i susjednim područjima iz 1980. godine; **Beludžistan** je označen ružičastom bojom
**Beludžistan** ili **Balučistan** (bal./pašt./urdu/perz. بلوچستان) je regija koja se nalazi na Iranskoj visoravni u Južnoj Aziji, na području Irana, Pakistana i Afganistana. Područje je nazvano prema Beludžima, iranskom narodu koji se doselio na to suho područje oko 1000. pne. Danas se svi stanovnici regije nazivaju Beludžima (ili Balučima), bez obzira govore li beludžijskim (balučkim) ili nekim drugim jezikom karakterističnim za to područje, kao što su paštunski, perzijski, hazaragi ili brahui. Južni dio Beludžistana poznat je kao Makran.

## Veze

* Baluči (Beludži)
* Balučistan (Pakistan), jedna od osam pakistanskih pokrajina
* Sistan i Balučistan, jedna od 31 iranske pokrajine

## Vanjske veze

* (`en`) Encyclopædia Britannica *Balochistan*
* (`en`) Encyclopædia Britannica *Balochistan Plateau*

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Beludžistan** |