Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rimski putevi

Rimska ulica u Pompejima
**Rimski putevi** su predstavljali važan dio razvoja rimske države, od oko 500. pne. do vremena ekspanzije pod Republikom i Carstvom. Rimski putevi su omogućili Rimljanima kretanje vojski i trgovačkih dobara i prenošenje vijesti. Sistem rimskih puteva je imao ukupnu dužinu od preko 400,000 km, a od čega je preko 80.500  bilo popločano. Kada je Rim došao na vrhunac moći, iz njega je vodilo najmanje 29 velikih vojnih puteva, često uz usjeke u brdima i nasipe ili mostove nad dolinama. U jednom je trenutku Rimsko Carstvo bilo podijeljeno u 113 provincija kroz koje su prozailo 372 velika puta. Samo u Galiji je izgrađeno ili popločano 21.000 km puteva, a u Britaniji najmanje 4.000 km.

Rimljani su postali prilično vješti u izgradnji puteva, za koje su koristili izraz *viae*. Oni su bili namijenjeni prijevozu materijala s jedne na drugu lokaciju. Na njima je bilo dozvoljeno hodati i goniti stoku, odnosno voziti različita vozila. *Viae* su se obično razlikovale od manjih, obično zemljanih puteva.

Mreža rimskih puteva je bila važna za održavanje stabilnosti i širenje Carstva. Legije su ih uspješno koristile, a neki od njih se koriste dan-danas, nekoliko milenijuma kasnije. U kasnoj antici, su, međutim, ti putevi doprinijeli propasti Carstva jer su olakšavali prodor barbarima u njegovu dubinu.

## Reference

## Vanjske veze

Generalni članci

* Roman Roads
* Road Map Arhivirano 2006-01-07 na Wayback Machine-u
* Viae - Article by William Ramsay
* Traianus: Technical investigation of Roman public works Arhivirano 2008-05-28 na Wayback Machine-u

Opisi puteva

* Roman Roads in the Mediterranean
* Vias Romanas em Portugal (in Portuguese) Arhivirano 2021-02-12 na Wayback Machine-u
* Itineraires Romains en France (in French)
* Augustine's Africa Arhivirano 2005-12-08 na Wayback Machine-u
* Pictures of Roman roads in the province of Raetia (German captions)

Rimsko pravo vezano uz javno i privatno dobro

* Servitutes

Izgradnja puteva

* Roman Road Construction Arhivirano 2014-10-06 na Wayback Machine-u
* Construction of Roman Roads
* Design and Construction of Roman Roads
* Roman Road Construction
# Akvadukt

Rimski akvadukt kod Skoplja, Makedonija
Pont du Gard, Francuska, rimski akvadukt izgrađen oko 19. godine pne. Ovaj akvadukt je jedna od francuskih turističkih atrakcija i dio svjetske baštine.
**Akvadukt** je vještački (ljudskom rukom napravljeni) kanal koji služi za prijenos vode sa jednog mjesta na drugo. Riječ *akvadukt* je izvedena od latinskih riječi *akva* (aqua) što znači "voda" i *ducere* (ducere) što znači "voditi" ili "sprovoditi". Akvadukti su slični vijaduktima, samo što preko njih ide voda, a ne put ili pruga.

Akvadukti su u upotrebi još od antičkih vremena, naročito su Rimljani bili vrijedni graditelji akvedukata.

Postoje i plovni akvadukti kojim mogu saobraćati plovni objekti.

## Vanjske veze
# Cilindrični koordinatni sistem

2 tačke nacrtane u cilindričnom koordinatnom sistemu
**Cilindrični koordinanti sistem** je trodimenzioni koordinatni sistem koji u suštini predstavlja proširenje polarnog koordinatnog sistema dodavanjem treće koordinate (koja se obično označava sa WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ), koja označava visinu tačke iznad ravni.

Tačka P je zadata kao WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 . Posmatrano iz perspektive pravouglog koordinatnog sistema:

* WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 je razdaljina od O do P', ortogonalne projekcije tačke P na XY ravan. Ovo je isto kao razdaljina tačke P od z-ose.
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 je ugao između pozitivnog smera x-ose, i duži OP', mereno u smeru suprotnom od smera kazaljke na satu.
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 je isto kao WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 koordinata.
* Stoga je funkcija konverzije WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 iz cilindričnih koordinata u pravougle koordinate zadata kao WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 .

Za upotrebu u fizici i tehnologiji, preporučena međunarodna standardna notacija je *ρ*, *φ*, *z* (ISO 31-11).

Cilindrične koordinate su korisne za analizu površina koje su simetrične u odnosu na osu, ako je z-osa izabrana za osu simetrije. Na primer, beskonačno dugačak cirkularni cilindar koji u sistemu pravouglih koordinata ima jednačinu *x*2 + *y*2 = *c*2 ima vrlo prostu jednačinu u cilindričnim koordinatama: *r* = *c*. Otuda ime *cilindrične* koordinate.

## Povezano

* Pravougli koordinatni sistem
* Sferni koordinatni sistem
* Parabolički koordinatni sistem
# Nacionalna okeanska i atmosferska administracija

| National Oceanic and Atmospheric Administration
 |
| --- |
|  |
| Logo Nacionalne oceanske i atmosferske administracije
 |
|  |
| Zastava Nacionalne oceanske i atmosferske administracije
 |
| Agencija - pregled
 |
| Osnovana
 | 3. oktobra 1970. (1970.-10-3.) |
| Nadležnost
 | Federalna vlada SAD
 |
| Sjedište
 | Silver Spring, Maryland, SAD |
| Godišnji budžet
 | 4,5 mrld. US$ (2009) 4,9 mrld. US$ (proc. 2010) 5,6 mrld. US$ (proc. 2011)
 |
| Šef
 | Kathryn Sullivan, administrator
 |
| Matična agencija
 | Ministarstvo trgovine
 |
| Web stranica
 |
| www.noaa.gov |

**Nacionalna oceanska i atmosferska administracija** (engleski: *National Oceanic and Atmospheric Administration*, skraćeno **NOAA**) je naučna agencija američkog Ministarstva trgovine zadužena za praćenje stanja svjetskih oceana i Zemljine atmosfere. NOAA kao svoj zadatak ima praćenje i upozoravanje na eventualne loše vremenske prilike, pravljenje atmosferskih i oceanskih karti, vodi zaštitu oceanskih resursa i provodi istraživanja sa ciljem zaštite okoline. Osim civilnih zaposlenika, NOAA čine još oko 300 uniformiranih pripadnika koji čine Oficirski zbor NOAA. Na čelu NOAA je trenutno kao vršilac dužnosti podsekretar trgovine za oceane i atmosferu, odnosno glavni administrator Kathryn Sullivan, nominirana 28. februara 2013.

NOAA je godine 1970. osnovao tadašnji predsjednik Richard Nixon objedinivši nadležnost i resurse tri dotadašnje federalne agencije - Obalne i geodetske službe SAD, Meterološkog biroa i Uprave za službe ekoloških nauka; sve tri agencije danas djeluju kao odjeli NOAA.

## Reference

## Vanjske veze

* Službeni veb-sajt
# Mezoarhaik

**Mezoarhej** je geološka era unutar Arheja, koja pokriva raspon od prije 3200 Ma do 2800 Ma (miliona godina). Period je definiran kronometrijski i ne odnosi se na specifični sloj stijenja u Zemlji. Fosili iz Australije pokazuje kako su stromatoliti bili prisutni na Zemlji od vremena mezoarheja.

| Arhaički eon
 |
| --- |
| Eoarhaik
 | Paleoarhaik
 | Mezoarhaik
 | Neoarhaik
 |
# Kambrijska eksplozija

**Kambrijska eksplozija** je naziv koji opisuje naglu pojavu složenih višestanačnih maskroskopskih organizama u periodu od prije 542 do 530 miliona godina (mya). Ovaj period označava naglu transformaciju fosilnih tragova s pojavom najranijih primjeraka mnogih phyla metazoa (višestanične životinje). "Eksplozivna" pojava ove adaptivne radijacije se tumači i kao nagla evolucijska promjena i kao posljedica napretka tehnologije, koja, za razliku od ranijih perioda, nije znala uočiti mikrofosile.

## Vanjske veze

* The Cambrian "explosion" of metazoans and molecular biology: would Darwin be satisfied? Arhivirano 2011-07-16 na Wayback Machine-u
* On embryos and ancestors Arhivirano 2006-09-07 na Wayback Machine-u by Stephen Jay Gould
* The Cambrian "explosion": Slow-fuse or megatonnage? Arhivirano 2007-11-27 na Wayback Machine-u
# Naskanska ploča

| Naskanska ploča Nazca |
| --- |
| Karta Naskanske ploče
 |
| Lokacija
 |
| **Kontinenti** | Južna i Sjeverna Amerika
 |
| **Oceani** | Pacifik
 |
| **Površina** | 15,630.000 km²
 |
| Tektonika
 |
| **Granične ploče** | Kokosova, Karipska, Južnoamerička, Antarktička, Pacifička
 |
| **Divergentne zone** | Istočnopacifički hrbat
 |
| **Konvergentne zone** | Atakamski rov
 |
| Aktivnost
 |
| **Brzina** | 40 – 53 mm/god.
 |
| **Smjer** | jugozapad → sjeveroistok
 |

**Naskanska ploča** (ili *Nazca*) je jedna od manjih litosfernih ploča na Zemlji, površine od 15,630.000 km². Ime nosi po istoimenoj regiji oko grada Nazca u južnom Peruu.

## Karakteristike

Naskanska ploča leži ispod dijela Tihog oceana duž obale Južne Amerike nekih 7000 km od Paname do južnog Čilea. Njena površina iznosi 0,39669 steradijana.

Naskanska ploča se subducira (podvlači) pod kontinentalnu Južnoameričku ploču brzinom od 80 do 100 milimetara na godinu. Zbog te geološke aktivnosti konvergentne granice, uzdignule su se Ande, u kojima duž čitave Južne Amerike postoji lanac vulkana, među kojima je i Ojos del Salado, najviši vulkan na svijetu visok 6893 metara.

## Reference

## Vanjske veze

* *Nazca Plate* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Naskanska ploča** |
# Pasat

Smjer stalnih planetarnih vjetrova na Zemlji
**Pasati** (španski *pasati* – "prevoz, prevođenje"; jer su ti vetrovi bili povoljni za plovidbu jedrilica iz Evrope u Ameriku) su vetrovi koji nastaju tako što od pojaseva visokog vazdušnog pritiska između 20° i 40° severne i južne geografske širine, koji su pravilno razvijeni samo iznad okeana i to mnogo izrazitije na južnoj polulopti, vazdušne mase struje sa obe strane prema polutarskom pojasu niskog pritiska. Na severnoj polukugli se javljaju kao severoistočni i istočni vetar, a na južnoj polukugli kao jugoistočni i istočni vetar.

Pasati imaju više meridijanski pravac duvanja na istočnim stranama okeana, dok je pri zapadnim stranama pravac više uporednički, naročito u letnjoj polovini godine odgovarajuće zemljine polukugle. To važi i za ceo Tihi okean i za južni deo Indijskog okeana. Taj sistem vetrova je znatno preinačen u blizini velikih kontinenata, naročito u južnoj Aziji, usled velikih godišnjih kolebanja temperature i vazdušnog pritiska, kao i neposrednog dodira sa Indijskim okeanom, pa je ovde razvijen sistem monsunskih vetrova. Glavno obeležje pasatskih vetrova je njihova postojanost i u pravcu i u jačini. Vetar u tim krajevima duva danima, nedeljama, pa i mesecima gotovo iz istog pravca i sa istom brzinom. Poremećaji su veoma retki u središnim delovima pasatskih pojaseva.

Srednja brzina pasata u njegovim središnim delovima iznosi od 6 - 9 m/s, ali je nekim mesecima manja. Inače, brzina pasatskih vetrova se smanjuje sa bliženjem termičkom ekvatoru, tj. pojasu polutarskih tišina. Pasati imaju najveću jačinu u proleću odgovarajuće zemljine polukugle, a najmanju u suprotnom godišnjem dobu - u jesen. Pasati su, pored toga, srazmerno suvi i prohladni pri vedrom vremenu. Nemaju nikakvu težnju za uzlaznim kretanjem, pa po tome ni za obrazovanje oblaka i padavina. Ali sve to nastupi čim se ispreči neko bregovito ostrvo ili kopno. Ovo prisiljeno uzlazno kretanje, i do srazmerno neznatne visine, uslovljava dovoljno sniženje temperature da bi došlo do kondezovanja vodene pare i do trajne i obilne padavine, pri bregovitim obalama, koja se po tome zove orografska kiša.

Pasati su obično jači u proleće nego u jesen, pa stoga donose u tom vremenu obilnije kiše. Najčešće tipične, pasatske orografske kiše se javljaju na Havajskim ostrvima, ali i na Velikim i Malim Antilima, Zelenortskim ostrvima, Madagaskaru i Ostrvu svete Jelene.

Visina do koje se osećaju pasatski vetrovi vrlo je promenljiva. Severoistočni pasat na Atlantskom okeanu obično vlada do nešto veće visine od 900 metara, ali po neposrednim posmatranjima, ponekad dostiže visinu i do 4000 metara. Treba takođe spomenuti da pojas pasatskih vetrova zauzima više od polovine zemljine površine, ali su oni poremećeni na najvećem delu svoga prostora u blizini kontinenata.
# Atmosferska refrakcija

Dijagram koji pojašnjava fenomen pri promatranju Sunca u zoru i sumrak
**Atmosferska refrakcija** je kut između pravca prema stvarnom položaju nebeskog tijela (pravi položaj), i pravca uzduž kojeg se vidi nebesko tijelo (prividni položaj). Temeljni uzrok atmosferske refrakcije je atmosfera. Kad ne bi bilo atmosfere, svjetlosna zraka iz nebeskog tijela stizala bi pravocrtno u motriteljevo oko. Upadom svjetlosti iz zrakopraznog prostora u Zemaljsku atmosferu zraka svjetlosti se lomi i mijenja se brzina gibanja svjetlosti. Motritelj vidi nebesko tijelo u smjeru tangente na krivulju, uzduž koje se zraka giba na svom putu kroz atmosferu. Nebesko tijelo vidi se na drugom mjestu nebeske sfere, nego se ono stvarno nalazi. Vrijednost refrakcije ovisi o fizikalnim karakteristikama atmosfere (tlak, relativna vlažnost, temperatura) i o visini, odnosno, zenitnoj udaljenosti nebeskog tijela.

## Literatura

* Kitarović, Ivo (2000.): *Navigacijska astronomija*, Rijeka: Visoka pomorska škola
# Međunarodna astronomska unija

| Međunarodna astronomska unija |
| --- |
|  |
| Osnivanje | 1919 |
| Sjedište | Pariz |
| Članstvo | 10.145 pojedinačnih članova 70 nacionalnih organizacija |
| predsjednik | Robert Williams |
| Generalni sekretar | Ian F. Corbett |
| Website |  |

**Međunarodna Astronomska Unija** (eng. **International Astronomical Union**, IAU) je organizacija koja ujedinjuje nacionalne astronomske organizacije iz svih dijelova svijeta. Članica je Međunarodnog savjeta za znanost (en:International Council of Science). IAU je u svjetskoj znanstvenoj zajednici priznata kao ustanova odgovorna za imenovanje zvijezda, planeta, asteroida i drugih nebeskih tijela i pojava.

Radne grupe iključuju **Radnu grupu za imenovanje planetnih sustava** (*Working Group for Planetary System Nomenclature*, **WGPSN**),

**IAU** je odgovorna i za sustab Astronomskih telegrama, iako ih ona sam ne vodi. Minor Planet Center (MPC), središte za sva ne-planetna i ne-satelitska tijela u Sunčevom sustavu, također djeluje pod okriljem IAU.

IAU je osnovana 1919, spajanjem različitih međunarodnih projekata uključujući *Carte du Ciel*, "Sunčeva unija" (*Solar Union*) i *International Time Bureau* (*Bureau International de l'Heure*). Prvi predsjednik je bio Benjamin Baillaud.

IAU danas povezuje 9040 pojedinac1nih c1lanova - profesionalnih astronoma, uglavnom doktora znanosti, te 63 nacionalne organizacije koje surađuju s IAU.

87% c1lanova su muškarci, 13% žene. Aktualni predsjednik je Ronald D. Ekers.

## IAU u popularnoj kulturi

* U stihovima pjesme "Planet X" (Christine Lavin), se spominju there IAU i WGPSN.

## Poveznice

* Astronomski sustav imenovanja
* Planetarna nomenklatura

## Vanjske veze

* International Astronomical Union
* XXVIth General Assembly 2006 Arhivirano 2003-04-10 na Wayback Machine-u
# Canary Wharf

| Canary Wharf Kanarsko pristanište
 |
| --- |
| Pogled na nebodere Canary WharfaPogled na nebodere Canary Wharfa
 |
|  |
| **Država** |  UK
 |

**Canary Wharf** (slobodni prevedeno *Kanarsko pristanište*) je ime novog londonskog financijsko-poslovnog kvarta u Boroughu Tower Hamlets na istoku metropole. Canary Wharf se nalazi na prostoru nekadašnjih Karipskih dokova (West India Docks) na Temzinom otoku Isle of Dogs.

## Historija

Između 1802. i 1939. taj kraj bio je jedna od najprometnijih luka na svijetu, promet je nakon 1960. počeo naglo opadati, pa su dokovi zatvoreni 1980. godine. Ime je dobio jer se tu dovozilo voće sa Kanarskih otoka i Mediterana. Projekt izgradnje Canary Wharfa, započela su braća Reichmann iz Kanade na napuštenim dokovima 2.4 km istočno od Londonskog Citya, ali su bankrotirali pa je projekt izgradnje preuzela grupa Canary Wharf Group.

Canary Wharf je kao dio urbanističkog projekta London Docklands iznikao u rekordno kratkom vremenu od 1980-ih do 90-ih prošlog vijeka. Danas je to kvart visokih nebodera, trgovina, hotela i restorana, u kom se nalazi jedna od najimpresivnijih stanica londonskog metroa. Razvoj Canary Wharfa doveo je do umiranja Fleet Streeta, nekadašnjeg sjedišta londonskog novinarstva i izdavaštva, jer su se velike novine kao Daily Telegraph i Independent tu preselile. U Canary Wharfu se nalazi donedavno najviši britanski neboder One Canada Square. Taj čelično-stakleni toranj od 50 katova i visok 235 metara podignut je 1991.

## Reference

## Vanjske veze

* *Canary Wharf* na portalu Canary Wharf Group (`en`)
* *Canary Wharf* (`en`)
# Old Bailey

Old Bailey
**Centralni kazneni sud** u Engleskoj i Walesu, znan još i kao **Old Bailey**, po ulici u kojoj se nalazi, je zgrada suda u centralnom Londonu, jedna od zgrada u kojima zasjeda Kraljevski sud. Kraljevski sud koji zasjeda u Old Baileyju bavi se teškim kaznenim djelima iz Greater Londona, a samo u iznimnim situacijama i kaznenim dijelima iz drugih dijelova Engleske i Walesa. Dio današnje zgrade nalazi se na lokaciji gdje je nekoć bio srednjovjekovni zatvor Newgate. Osnovan je krajem XVI. vijeka.

Sva suđenja u Old Baileyju otvorena su za javnost i podložna su strogim sigurnosnim mjerama. U popularnoj kulturi, Old Bailey je vjerojatno najpoznatiji kao mjesto suđenja zloglasnoj braći Kray, koja su dobila doživotni zatvor za ubojstva Georgea Cornella i Jacka McVitieja. To i do danas ostaje jedna od najvećih kazni izrečenih na ovome sudu.

Old Bailey se također spominjao i u nekoliko fiktivnih djela, među kojima su najpoznatiji roman Toma Clancyja *Patriot Games* i serije *Sherlock* i *Law & Order: UK*.
# Richmond Park

| Richmond Park
 |
| --- |
| Pogled na jezero Pen PondsPogled na jezero Pen Ponds
 |
|  |
| **Država** |  Engleska
 |

**Richmond Park** je najveći od svih osam londonskih kraljevskih parkova, koji se nalazi u boroughu Richmond upon Thames. Park ima površinu od 955 hektara (zajedno sa brdom Primrose) najvećim dijelom pokriven je travnjacima prošaranim tu i tamo ponekim hrastom. Ali ima dijelova sa
šumom i jezerom. Po čitavom parku se slobodno šeću jeleni koji su tu naseljeni u 17. vijeku.

## Historija

Historija parka počela je 1625. kad je kralj Charles Stuart posjetio taj kraj srednjovjekovnih farmi i pašnjaka i odlučio ga pretvoriti u kraljevsko loviše. Charles Stuart je 1637. naselio oko 2.000 jelena, a kako bi osigurao da mu ne pobjegnu ogradio je teren zidom od opeke dugim nekih trinajest km, koji se još danas može vidjeti. Od tada se počeo mijenjati izgled parka, jeleni su brstili lišće i koru mladih stabala i tako su spriječili da se otvorene travnate površine pretvore u šumu.

Tokom 18. vijeka podignuta su dva vidikovca, sa kojih su važni gosti mogli vidjeti čitav park i okolicu i lovačka kuća White Lodge za kralja Georga I. Jezero Pen Bare je podijeljeno na dva dijela nasipom, podignutim 1746. Tokom 19. vijeka pošumljeno je nekoliko šumaraka, između ostalih Sidmouth i Isabella Plantation, kako bi se ograničilo kretanje jelena. U tom periodu zabranjeno je lokalnim stanovnicima da izvlače drvo za ogrjev. Od tad park izgleda manje više isto, pa se može služiti kartama iz onog vremena.

## Reference

## Vanjske veze

* *Richmond Park* na portalu The Royal Parks Arhivirano 2018-04-12 na Wayback Machine-u (`en`)
# Istočna Engleska

Istočna Engleska
**Istočna Engleska** (engleski: *East of England*) je jedna od devet službenih regija Engleske. Regija je formirana 1994. godine, a prilagođena je i počela se primjenjivati za statističke potrebe 1999. godine. 2011. godine Istočna Engleska je imala populaciju od 5,847,000 stanovnika. Istočna Engleska pretežno je ravničarski kraj sa najvišim uzvišenjem na lokaciji od 249 metara. Najveću populaciju u regiji ima Essex. Najjužniji dio regije dolazi do Šireg Londona.

## Vanjske veze

* East of England Arhivirano 2011-07-10 na Wayback Machine-u
# Stirling (vijeće)

| Stirling
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Škotske
 |
| **Upravni oblik** | područno vijeće
 |
| **Glavni grad** | Stirling
 |
| Površina
 | 2187.35 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 91.260
 |
| **Gustoća** | 42 stanovnika na km²
 |
| **Web stranica** | my.stirling.gov.uk/home
 |

**Stirling** (škotsko-gelski: *Sruighlea*, škotski: *Stirlin*) je jedno od 32
područnih vijeća i namjesništva na sjeveroistoku Škotske.

## Geografija

Stirling leži u centru Škotske pored Sjevernog mora, i graniči sa teritorijima područnih vijeća; Clackmannanshire (istok),
Sjeverni Lanarkshire (jug), Falkirk (jugoistok), Perth i Kinross (sjever - sjeveroistok), Argyll i Bute (sjever -
sjeverozapad) i sa jugozapada sa Istočnim i Zapadnim Dunbartonshirom.

Stirling zauzima površinu od 2,187.35 km² i ima 91,260 stanovnika.

Administrativni centar je Stirling.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice vijeća (`en`)
# Linija

*Za ostale upotrebe, pogledajte Linija (razvrstavanje).*
Michelangelov crtež *Libijske Sibile* iz 1511. god. nastao je linijama crvene krede na papiru.
Litografski kamen i otisak s mapom Münchena. Uporaba linija u kartografiji.
**Linija** (crta) je likovni oblik koji nastaje kretanjem točaka u nizu na plohi ili u prostoru.

**Plošna linija** je nacrtana (narisana) na plohi (npr. papiru) te može graditi likove (čvrsto ograđivati oblike, odvajati ih od pozadine) ili ih razgrađivati (spajati ih s pozadinom, kao sjena u fotografiji).
Svaka linija je trag pokreta rukom nekim sredstvom (olovka, tuš, kreda, itd.) na plohi (papir, platno, ploča, itd.). Linijama nastaju razni oblici, a najčešći su znakovi, simboli i crteži.

**Prostorna linija** je vidljiva u prirodi kao jako istanjen volumen (žica, tanke grane, iglice, paukova mreža, itd.). U skulpturi se za prostorni crtež koristi tanja ili deblja žica koja je zapravo prostorna linija, te ima svoju dužinu i debljinu.

## Vrste linija

Po obliku linije mogu biti raznovrsne: *tanke/debele, duge/kratke, ravne/zaobljene, valovite, isprekidane, spiralne, jednolične/nejednolične* itd.

Linije mogu biti u različitim kretanjima: *okomiti, vodoravni i kosi (dijagonalni)*. Neovisno od smjera kretanja, linije mogu biti *zatvorene* ili *otvorene*. Zatvorene linije čine određene oblike.

*Euklidske (geometrijske) linije* su pravilne linije koje se crtaju pomoću tehničkih pomagala (pravac, krivulja, luk, parabola i dr.).
*Kaligrafske linije* su one koje nastaju slobodnom rukom.

Razlikujemo također i linije po značenju i to:

* *Konturna (obrisna) linija* je vanjska linija koja opisuje (ograđuje) neki oblik i odvaja ga od plohe ili drugih oblika.
* *Strukturna (gradbena ili karakterna) linija* označava strukturu ili građu nekog oblika. To je linija ili više njih koje ispunjavaju pojedine oblike i daju mu osobnost (karakter).

Psihološkim proučavanjem linija utvrđeno je da svaka linija izražava neki osjećaj i ima svoje simboličko značenje. Tako:

* *Vodoravna linija* djeluje mirno, opušteno. Posebno ako je ravnog oblika. Simbolizira mir, opuštenost, a u krajnjem slučaju i smrt.
* *Okomita linija*, suprotno vodoravnoj, raste, uzdiže se, stoji uspravno, te je simbol rasta i samim time života.
* *Kosa linija* ne djeluje stabilno kao prethodne dvije, pa ostavlja dojam kretanja i dinamike. Simbolizira pokretljivost i prostornost.
* *Valovita linija* djeluje blago, lagano i elegantno.
* *Spiralna linija* je slobodna krivulja koja ostavlja dojam kružnog kretanja i mistične dinamike.

Linijama se ponajbolje može izraziti karakter, temperament ili duhovno stanje umjetnika.

## Povezano

* Prava
* Pruga (linija)
* Linija povjerenja
* Linija (crtani film)
# Grinički meridijan

Lokacija Griničkog meridijana
Grinički meridijan u Greenwichu
**Grinički meridijan** je linija geografske dužine koja prolazi kroz Greenwich u Engleskoj. Ovaj meridijan ima kutnu mjeru od 0°, a nasuprotan mu je 180. meridijan kroz kojeg prolazi Međunarodna datumska granica, razdvajajući istočnu i zapadnu polutku.

Za razliku od linija geografske širine, koje su definirane prema osi Zemlje (da su polovi 90° i ekvator 0°), Grinički meridijan je proizvoljan, i puno meridijana su se upotrebljavali kroz historiju. Grinički meridijan je postavljen kao međunarodni standard 1884. godine.

Polazeći sa sjeverne strane Zemljine kugle, Grinički meridijan prolazi kroz osam zemalja:

* Velika Britanija (napomena: London je i u istočnoj i u zapadnoj polutki zbog blizine Griničkog meridijana)
* Francuska
* Španjolska
* Alžir
* Mali
* Burkina Faso
* Togo
* Gana

Napokon se nađe s ostalim linijama geografske dužine u Antarktici na Južnom polu.

## Ostali meridijani

Rekonstrukcija Eratostenove karte svijeta (3. v. pne.) s Aleksandrijskim merdijanom kao nultim
Meridijan kroz Greenwich se odabrao kao glavni meridijan jer preko dvije trećine svih brodova i sve tonaže su ga već upotrebljavali kao uputni meridijan 1884. Neki od prijašnjih meridijana su išli kroz slijedeće gradove:

* Aleksandrija
* Kopenhagen
* Giza
* Jeruzalem
* Madrid
* Oslo
* Pariz
* Philadelphia
* Pisa
* Rim
* Sankt Peterburg
* Ujain
* Washington