Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lamiales

| Lamiales
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | **Lamiales**  |

**Lamiales** je naziv za jedan od vrstama brojnijih redova skrivenosemenica. Po nekim procenama, oko 11.000 vrsta spada u ovaj red. Zajedničke karakteristike biljaka ovog reda su:

* natcvetni tučak izgrađen od dve srasle karpele;
* pet kruničnih listića sraslih u cev, koja je bilateralno simetrična, često i dvousnata;
* četiri (ili ređe pet) fertilnih prašnika.

## Sistematika reda

Prema Kronkvistovom sistemu klasifikacije u red Lamiales spadaju sledeće porodice (familije):

Lennoaceae
Boraginaceae
Verbenaceae
Lamiaceae
Prema APG II kalsifikaciji, u ovaj red su uključene sledeće familije:

Acanthaceae (uključujući Avicenniaceae)
Bignoniaceae
Byblidaceae
Carlemanniaceae
Gesneriaceae
Lamiaceae
Lentibulariaceae
Martyniaceae
Oleaceae
Orobanchaceae (uklj. Cyclocheilaceae)
Paulowniaceae
Pedaliaceae
Phrymaceae
Plantaginaceae (uklj. Hippuridaceae)
Plocospermataceae
Schlegeliaceae
Scrophulariaceae (uklj. Buddlejaceae, Myoporaceae)
Stilbaceae
Tetrachondraceae
Verbenaceae
## Vanjske veze

* BioNet škola Arhivirano 2008-10-06 na Wayback Machine-u
* Lamiales
* A parsimony analysis of the Asteridae sensu lato based on rbcL sequences
* Distintegration of the Scrophulariaceae Arhivirano 2007-03-10 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2006-02-17 na Wayback Machine-u
* L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval. Arhivirano 2007-01-03 na Wayback Machine-u  Arhivirano 2007-01-03 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2007-06-09 na Wayback Machine-u 2002-09-06
*  Arhivirano 2007-06-30 na Wayback Machine-u 2002-09-06
*  Arhivirano 2007-06-09 na Wayback Machine-u 2002-09-06
*  Arhivirano 2005-09-14 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2007-03-11 na Wayback Machine-u 2002-09-06
# Asteride

| Asteridi
 |
| --- |
|  |
| *Campanula portenschlagiana* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |

**Asteridi** su naziv za kladu biljaka koje karakteriziraju posebni cvjetovi. Ti su cvjetovi simpetalni, sa samo jednim krugom prašnika koji alterniraju s kruničnim cvjetovima. Cvjetovi su tetraciklični, akninomorfne ili zigomorfne simetrije. Prašnici su redovito srasli u krunicu.

Cvijetna formula je K(5)[C(5)A5]G(\_2).

## Vanjske veze

* Asterids
* The Phylogeny of the Asteridae sensu lato Based on Chloroplast ndhF Gene Sequences (link to abstract)

*Asteridae*
* Phylogeny and the evolution of flower symmetry in the Asteridae
* Asteridae Arhivirano 2008-05-16 na Wayback Machine-u (Cronquist system)
# Rozeta

**Rozeta** može biti:

* Rozeta (arhitektura), arhitektonski element dekoracije,
* Rozeta (grad), grad u Egiptu,
* Rozeta (svemirska sonda),
* Kamen iz Rozete.
# Glikozidi

Salicin, vrsta glikozida
**Glikozidi** su složena organska jedinjenja sastavljena iz dvije komponente, šećera i aglikona.

Naširoko su rasprostranjenji u prirodi u različitim biljkama. Dosta se koriste u medicinske svrhe, posebno kardiotonični glikozidi koji imaju specifično djelovanje na srce.

Glikozidi nastaju kondenzacijom između hidroksilne grupe anomernog ugljika monosaharida ili fragmenta monosaharida bilo koje veličine i drugog jedinjenja koje može biti monosaharid ili aglikon. U aglikonsku komponentu spadaju aromatski i alifatski alkoholi, aromatski i alifatski amini, aromatski i alifatski tioli. U reakciji sa hidroksilnom grupom anomernog ugljika monosaharida sa hidroksilnom grupom alkohola formira se O-glikozidna veza, koja je suštinski acetalna veza, nastala u reakciji između hemiacetalne grupe (formirana iz aldehida i -OH grupe) i druge -OH grupe. U reakciji hemiacetalne grupe sa aminima nastaje N-glikozidna veza, a sa tiolima nastaje S-glikozidna veza. Na osnovu stvaranja glikozidne veze postoje O-glikozidi, N-glikozidi, S-glikozidi i C-glikozidi (nastali zamjenom kisikovog atoma iz O-glikozidne veze sa ugljikom).

## Izvori

* Robert K. Murray,Daryl K. Granner,Peter A. Mayes,Victor W. Rodwell, Harper’s Illustrated Biochemistry, Twenty-Sixth Edition, Copyright © 2003 by The McGraw-Hill Companies, Inc. All rights reserved.
* Marco Brito-Arias,Synthesis and Characterization of Glycosides, © 2007 Springer Science+Business Media, LLC, All rights reserved.
* DANIEL E. LEVY,CHO TANG, , TETRAHEDRON ORGANIC CHEMISTRY SERIES Volume 13, The Chemistry of C-Glycosides, Copyright © 1995 Elsevier Science Ltd, All rights reserved.
* Daniel E. Levy, Péter Fügedi, The Organic Chemistry of Sugars, Copyright © 2006 by Taylor & Francis Group LLC, All rights reserved.
# Tanin

**Tanini (polifenoli)** ili **štavne materije** su složena jedinjenja biljnog porekla koja imaju opor ukus. Mogu da ispunjavaju čitavu vakuolu biljne ćelije koja tada dobija naziv taninska vakuola. Nalaze se u stablima i listovima nekih biljaka, a sadrže ih i zeleni plodovi koji zbog toga imaju opor ukus. Sazrevanjem plodova količina tanina u njima se smanjuje. Osim u medicini, našli su primenu u industriji kože za štavljenje.
E181 je kod tanin kao aditiv u hrani.

Lekovitost tanina i njihova upotreba je višestruka:

* imaju baktericidno i fungicidno dejstvo;
* deluju hemostatično jer sužavaju krvne sudove i stvaraju čep od zgrušane krvi;
* ublažavaju i leče dizenteriju;
* antidoti su trovanju različitim materijama i dr.

## Literatura

* Kojić, M, Janjić Vaskrsija: Otrovne biljke, Naučna knjiga, Beograd, 1991.
* Jančić, R: Botanika farmaceutika, Službeni list SCG, Beograd, 2004.
# Grlo

Grlo
**Grlo** je organ, koji spada pod dišni sustav. Nalazi se pred jednjakom u visini četvrtoga i petoga kralješka. Unutrašnjost pokriva sluznica grla. Tijekom disanja glasnica je široko razmaknuta.
# Inflamacija

**Inflamacija** (latinski: *inflammatio*: upala, zapaljenje) ima više značenja:

* inflamacija (antropologija), pogrebni obred spaljivanja pokojnika; kremacija, kombustija, incineracija
* inflamacija (medicina), kompleksna lokalna ili opća reakcija živog tkiva na vanjske ili unutarnje podražaje; upala, zapaljenje.
# Evropska agencija za životnu sredinu

| Evropska agencija za životnu sredinu |
| --- |
| European Environment Agency
Det Europæiske Miljøagentur
Europäische Umweltagentur

Agence européenne pour l'environnement |
| Sedište agencije |
| Historija |
| Osnivanje | 1993. |
| Generalno |
| Vrsta | Agencija Evropske unije |
| Lokacija |
| Sedište   – grad   – država |  EU Kopenhagen  Danska |
| Službene stranice |
| www.eea.europa.eu |

**Evropska agencija za životnu sredinu** (engleski: *European Environment Agency*, danski: *Det Europæiske Miljøagentur*, njemački: *Europäische Umweltagentur*, francuski: *Agence européenne pour l'environnement*) je agencija Evropske unije sa sedištem u danskom gradovnom gradu Kopenhagenu. Agencija je započela sa radom 1993. godine. Prva je agencija koji je omogućila članstvo i za zemlje kandidate van Evropske unije uključivši 13 zemalja kandidata pre proširenja 2004. godine. Danas su punopravne članice agencije sve zemlje članice EU kao i Island, Lihtenštajn, Norveška, Švajcarska i Turska dok su članice partneri Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo , Crna Gora, Severna Makedonija i Srbija.

## Povezano

* Institucije Evropske unije

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica