Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Isar

| Izar  |
| --- |
| Reka Izar kod Georgenštajna |
| Lokacija |
| Države | Austrija, Nemačka |
| Gradovi | Minhen, Frajzing, Landshut |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina |  1160 m |
| Ušće | Dunav kod Degendorfa |
| Dužina | 295 km |
| Pritoke | Amper, Lojzah |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  175 m³/s |
| Sliv   – površina |  8370 km² |
| Transport |
| Plovnost | no |

**Izar** (njemački: *Isar*) je reka koja izvire u austrijskim Alpima (Karvendel) i teče kroz Tirol (32 kilometra) i Bavarsku (263 kilometra). Ima ukupnu dužinu od 295 kilometara i sliv površine 8.370 km². Srednji protok vode je 175 m³/s. Četvrta je najveća reka u Bavarskoj.

Najznačajniji grad na reci Izar je Minhen.

U prošlosti je reka često plavila svoje obale, ali je od 1950ih regulisana branom.

Ime reke verovatno potiče od keltske reči za bujicu.

## Gradovi na rijeci

* Bad Tölz
* Dingolfing
* Freising
* Landau an der Isar
* Landshut
* München
* Moosburg an der Isar
* Plattling
# Inn

| Inn  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Kontinenti | Evropa |
| Regije | Centralna Evropa |
| Države |  Švicarska  Austrija  Njemačka |
| Pokrajine | Graubünden, Tirol, Salzburg, Bavarska |
| Gradovi | St. Moritz, Innsbruck, Landeck, Imst, Hall in Tirol, Rosenheim, Passau |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina   – koordinate | Švicarske Alpe, Malojapass 2484 m 46°2′50″N, 9°40′0″E |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate | Passau 291 m 48°34′25″N, 13°28′41″E |
| Dužina | 517 km |
| Pritoke | desne: Ötztal Ache, Melach, Sill, Ziller, Alz, Salzach, Pram, Enknach lijeve: Sanna, Mangfall, Attel, Isen, Rott |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  730 m³/s |
| Sliv   – površina | Crnomorski 26.068 km² |
| Ulijeva se u | Dunav |
| Građevinarstvo |
| Brane | 21 |
| Karta |
|  |

**Inn** (latinski: *Aenus, Oenus*, retoromanski: *En*) je alpska rijeka koja teče kroz Švicarsku, Austriju i Njemačku, velika desna pritoka Dunava duga 517 km.

## Karakteristike

Inn izvire iz više izvora južno od jezera Lunghinsee na nadmorskoj visini od 2484 metra u švicarskim Alpama u Kantonu Graubünden.
Od tamo teče prema sjeveroistoku preko austrijskih zemalja Tirol i Salzburg.

Na donjem dijelu toka kroz Austriju formira granicu između Njemačke i Austrije. Nakon tog utječe u Bavarsku, protječe kroz Rosenheim, da bi kod Passaua imao ušće u Dunav.

Rijeka ima sliv velik 26.068 km² koji se proteže najvećim dijelom u Austriji gdje ima 320 km.

Još od rimskih vremena Inn je bio važna prometnica za transport robe brodovima, i to je bio sve do 1858. i dolaska željeznice, koja je istisnula brodove. Nakon tog je izgradnja brojnih brana rijeku pretvorila u neplovnu.

Na rijeci je podignuto ukupno 21 hidroelektrana.

## Galerija

* Inn, Engadin
* Inn kod Suscha u Unterengadinu
* Inn kod Rieda u Oberinntallu
* Inn iz zraka
* Inn prije Innsbrucka
* Inn kod Kramsacha
* Inn kod Langkampfena
* Inn kod Kufsteina
* Inn kod Wasserburga
* Inn kod Muhldorfa
* Inn kod Aigen Inna
* Inn kod Schloss Neuhausa

## Reference

## Vanjske veze

* *Der Inn* (`de`)
# Enns

| Enns
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **Savezna zemlja** | Gornja Austrija
 |
| **Okrug (bezirk)** | Linz-Land
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Franz Stefan Karlinger
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 33.038 km²
 |
| **Visina** | 281
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Urbano područje** | 11,630
 |
|  - **Urbana gustoća** | 352 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 4470
 |
| **Pozivni broj** | 07223
 |
| **Službene stranice** www.enns
 |
| Karta
 |
| Enns
 |

**Enns** je grad na sjeveru Austrije od 11,630 stanovnika
, koji administrativno podpada pod Okrug Linz-Land.

## Geografija

Enns leži na granici Donje i Gornje Austrije, južno od ušća rijeke Enns u Dunav.

## Historija

Prvo naselje u tom kraju egzistiralo je još za neolitika, za rimskih vremena današnji kvart Lorch bio je rimski - *Lauriacum*, koji je još to doba imao bazilikalnu crkvu sv Lorenza.

Oko 900. Zamak Enns na lijevoj obali rijeke Enns, služio je kao pogranična utvrda protiv
Mađara. Enns je već u 12. vijeku izrastao u trgovački centar, tako da je još 1212. dobio status grada, kao prvi grad u Austriji.

## Znamenitosti

Veći dio srednjovjekovnih gradskih bedema i tornjeva ostao je sačuvan. Među njima i 59 metarski *Frauenturm* (Gospin toranj) iz 1564. - 1568. sa kapelom u kojoj su freske iz 14. vijeka.
Po centru ima puno gotičkih kuća, sa renesansnim arkadama, nekadašnja gradska viječnica u kojoj je danas smješten muzej podignuta je 1547.

Parohijska crkva sv. Marije (nekadašnja franjevačka crkva iz 1276.) rekonstruirana je u drugoj polovini 15. vijeka, a zamak Ennsegg iz 1500. -1569., rekonstruiran je i proširen u 18. i 15. vijeku.

## Privreda

Oko 53 % zaposlenih 1991. radilo je u trgovini i Industriji.
Enns je pao u depresiju 1988. kad su zatvorena dva velika pogona; šećerana i kemijski kombinat.
Nakon tog uslijedio je period bolnog restrukturiranja, danas prevladaju mala poduzeća, koja proizvode široku paletu proizvoda od nakita do zupčanika ili obrađuju Idrvo.

Pored grada leži hidroelektrana na Dunavu Abwinden-Asten, podignuta 1978.

## Pobratimski gradovi

* Austrija, Zeltweg
* Njemačka, Dingolfing
* Austrija, Ennsdorf

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Ennsa* (`de`)
# Traun

| Traun
 |
| --- |
| Panorama grada iz zrakaPanorama grada iz zraka |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **Savezna zemlja** | Gornja Austrija
 |
| **Okrug (bezirk)** | Linz-Land
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Rudolf Scharinger (SPÖ)
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 15.488 km²
 |
| **Visina** | 276
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Urbano područje** | 23,921
 |
|  - **Urbana gustoća** | 1,544.5 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 4052, 4053
 |
| **Pozivni broj** | 07229, 07227, 0732
 |
| **Službene stranice** www.traun
 |
| Karta
 |
| Traun
 |

**Traun** je grad na sjeveru Austrije od 23,921 stanovnika.

Traun administrativno podpada pod Okrug Linz-Land.

## Geografija

Traun leži u Gornjoj Austriji između Welsa i Linza u dolini rijeke Traun.

Kako je udaljen svega desetak km jugozapadno od centra Linza, on je danas spojen s njim, zajedno sa susjednim gradovima Ansfelden, Leonding i Pasching u jednu konurbaciju.

## Historija

Mjesto je prvi put dokumentirano 790. pod imenom *Dru*
Traun je čitav srednji vijek bio selo, pa je tek 1973. dobio status grada.

## Znamenitosti

Najveća znamenitost Trauna je njegova neogotička parohijska crkva podignuta između 1882. - 1890.

## Privreda

Od 10,236 zaposlenih koliko ih je bilo 1991. zaposlenih u Traunu, oko 56% radilo u
(trgovini i industriji koja je proizvodila plastične prozore, metalne odljevke, vozila, specijalne papire, optiku, cigarete, prehrambene artikle, pića i opremu za sport.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice grada Trauna* (`de`)
# Raba

| Raba
 |
| --- |
| Rabaclass=notpageimage| Raba na karti Hrvatske
 |
| Županija
 | Dubrovačko-neretvanska županija
 |
| Općina/Grad
 | Slivno
 |
|  |
| Geografske koordinate
 |
|  - z. š.
 | 42.972 N
 |
|  - z. d.
 | 17.516 E
 |
|  |
| Stanovništvo - - - - - - -(2001 / 2011 / 2021)
 |
|  - Ukupno
 | 6
 |
|  - Broj domaćinstava
 | 5
 |
|  |
| Pošta
 | 20356 Klek
 |
| Pozivni broj
 | +385 020
 |
| Autooznaka
 | DU
 |

 *Za ostale upotrebe, pogledajte Raba (razvrstavanje).*
**Raba** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Slivno, Dubrovačko-neretvanska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 6 stanovnika te 5 obiteljskih kućanstava.

Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.Napomena:** U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela naselja u istoimeno samostalno naselje Tuštevac. U 1857., 1869. i 1921. podaci su sadržani u naselju Slivno Ravno. U 1880. i 1890. iskazano kao dio naselja.
## Reference
# Morava (rijeka)

| Morava March |
| --- |
| Ušće Morave u Dunav |
| Lokacija |
| Kontinenti | Evropa |
| Regije | Centralna Evropa |
| Države |  Češka,  Austrija,  Slovačka |
| Pokrajine | Moravska, Donja AustrijaSlovačka: Trnavski kraj, Bratislavski kraj |
| Gradovi | Olomouc, Bratislava |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina   – koordinate | Planina Králický Sněžník (Moravska) 1380 m 50° 12′ 18″ N, 16° 50′ 57″ E |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate | kod Bratislave u Dunav 135 m 48° 10′ 26″ N, 16° 58′ 33″ E |
| Dužina | 365 km |
| Pritoke | lijeve: Krupá, Branná, Desná, Oskava, Trusovický potok, Bystřice, Bečva, Moštěnka, Rusava, Dřevnice, Březnice, Olšava, Okluky,
Svodnice, Velička, Morávka, Myjava desne: Moravská Sázava, Mírovka, Třebůvka, Blata, Valová, Haná, Syrovinka, Dyje (Thaya), Zaya |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  120 m³/s |
| Sliv   – površina | crnomorski 38,900 km² |
| Ulijeva se u | Dunav |
| Transport |
| Plovnost | do kanala Baťův |

**Morava** (njemački: *March*) je rijeka duga 365 km. Ona je najveća rijeka Moravske, koja jednim dijelom svog toka protiče kroz Donju Austriju i utječe u Dunav, kao njegova lijeva pritoka, kod Bratislave u Slovačkoj.

## Karakteristike

Morava izvire na južnoj padini Planine Králický Sněžník u Moravskoj, od tamo teče prema jugu. U svom donjem toku, formira granicu između Češke i Slovačke, zatim utiče u Donju Austriju i tu jednim dijelom svog toka formira granicu između Slovačke i Austrije.

Njene zapadne pritoke slivaju se sa Češkomoravske visočine, a istočne pritoke, od kojih je Bečva najveća, sa najzapadnijih obronaka Karpata.

Kotlina rijeke je tokom historije bila jedan od najvažnih evropskih prirodnih koridora između sjevera i juga. .
Niski prijevoj na sjeveru između rijeka Bečve i Odre - Moravska vrata, povezuje
podunavske zemlje sa Šlezijskom nizinom i centralnom Poljskom.

Njeno ime je indoevropskih korjena od riječi **Mori** što je značilo voda.
Po rijeci je dobila ime Moravska, drevni kraj po kojem se prostire veći dio sliva rijeke, velik 38.900 km².

Sve do 1918. rijeka je označavala granicu između ugarskog i austrijskog dijela carstva.

Donji dio sliva rijeke u Austriji neposredno prije njena ušća u Slovačkoj proglašen je Ramsarskim
rezervatom prirode.

## Reference

## Vanjske veze

* *Morava River* (`en`)
* *Morava* (`en`)
# Hron

**Hron** se može odnositi na:

* Kron (vreme), primordijalni bog iz grčke mitologije
* Hron (Titan), titan iz grčke mitologije
* Hron (rijeka), rijeka u Slovačkoj

## Povezano

* Kron (razvrstavanje)
* Hronos (razvrstavanje)
* Kronos (razvrstavanje)
# Sió

| Sió  |
| --- |
| Izvor rijeke sa ustavom kod Balatona |
| Lokacija |
| Regije | Panonija |
| Države |  Mađarska |
| Pokrajine | Županija Somogy |
| Gradovi | Siófok |
| Hidrografija |
| Izvor | Jezero Balaton kod Siófoka |
| Ušće | kod Szekszárda u Dunav |
| Dužina | 120,8 km |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  39 m³/s |
| Sliv   – površina | crnomorski 9216 km² |
| Ulijeva se u | Dunav |

**Sió** (čita se *Šio*) je kanalizirana rijeka u Mađarskoj duga 120,8 km.

## Karakteristike

Još su Rimljani za cara Galerija prije 2000 godina, poduzeli velike melioracione radove, da isuše močvarni kraj oko Balatona, ali i da bi mogli doploviti do njega. Koristili su postojeće
vodotoke i prokopali samo one dionice koje su im nedostajale.

Današnji Sió je rezultat radova napravljenih od sredine 18. do sredine 19. vijeka.

Tako da Sió izvire iz Balatona kod grada Siófoka, od tamo teče prema jugoistoku do ušća u Dunav kod Szekszárda. Širina mu varira od 20 do 30 metara, a dubina od 0 do 8,8 m, što zavisi koliko se vode u njega pušta iz Balatona preko ustave.

Sliv rijeke velik je 9216 km² i proteže se preko županija; Somogy, Tolna i Fejér.

## Reference

## Vanjske veze

+ A Sió-csatorna (`hu`)
# Drava

| Drava  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države | Italija, Austrija, Slovenija, Hrvatska, Mađarska |
| Gradovi | Maribor, Ptuj, Varaždin, Valpovo, Osijek ... vidi tekst |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | Južni Tirol, Italija 1450 m |
| Ušće   – aps. visina | Dunav, kod Aljmaša 74 m |
| Dužina | 725 km |
| Pritoke | Dravinja, Bednja, Mura ... vidi tekst |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  620 m³/s |
| Sliv   – površina |  3370 km² |
| Ulijeva se u | Dunav |
| Transport |
| Plovnost | od ušća u Dunav do mjesta Čađavica (Hrvatska). |

**Drava** (slovenski i talijanski: *Drava*, mađarski: *Dráva*, njemački: *Drau*, engleski: *Drave*) je rijeka u središnjoj Europi.

Drava izvire u Južnom Tirolu (kod jezera Dobiaco) u Italiji, odakle nastavlja teći prema istoku, kroz austrijsku saveznu zemlju Korušku, Sloveniju, Hrvatsku, zatim dijelom formira Hrvatsko-Mađarsku granicu. Kod Donjeg Miholjca Drava skreće u dubinu Hrvatske, prema Osijeku, te napokon kod Aljmaša, na granici Hrvatske sa Vojvodinom (Srbija), utiče u Dunav. Drava u svom krajnjem dijelu čini granicu između regija Slavonije i Baranje. Ukupna dužina Drave je 725 km. Drava je plovna oko 90km, od ušća u Dunav do mjesta Čađavica u Hrvatskoj.

Drava teče kroz ova veća naselja:

* **Austrija**: Lienz, Spittal an der Drau, Villach, Ferlach,
* **Slovenija**: Dravograd, Vuzenica, Muta, Ruše, Maribor, Ptuj, Ormož
* **Hrvatska**: Varaždin, Valpovo, Osijek
* **Mađarska**: Barcs

Glavne pritoke Drave su:

* lijeve pritoke: Gail (Austrija), Mislinja (Slovenija), Dravinja (Slovenija) i Bednja (Hrvatska)
* desne pritoke: Gurk (Austrija) i Mura (pored Legrada) (Hrvatska)

## Regionalni park

Vlada Republike Hrvatske je 10. februara 2011. donijela Uredbu o proglašenju Regionalnog parka Mura - Drava kojom je je čitav tok rijeke Mure i Drave zaštićen u kategoriji regionalnog parka. Ovo je ujedno i prvi regionalni park u Republici Hrvatskoj. Obuhvaća poplavno područje formirano duž riječnih tokova, a uključuje i prijelazno područje s poljoprivrednim površinama i manjim naseljima uz rijeke sve do ušća Drave u Dunav kod Aljmaša.

Regionalni park Mura Drava se proteže kroz pet županija: Međimursku, Varaždinsku, Koprivničko-križevačku, Virovitičko - podravsku i Osječko - baranjsku županiju, u ukupnoj površini od 876,80 km². Upravljanje Regionalnim parkom se obavlja putem koordinacije postojećih županijskih javnih ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode na način da svaka javna ustanova upravlja dijelom regionalnog parka koji se nalaze unutar teritorija njene županije.

Rijeke Mura i Drava područja su visoke biološke i pejzažne raznolikosti te bogate geološke i kulturno-istorijske baštine. Zaštita u kategoriji regionalnog parka omogućit će njihovo očuvanje, dopuštajući istodobno privredne aktivnosti te otvarajući novu perspektivu održivog razvoja.

## Reference

## Vanjske veze

* Rijeka Drava, galerija slika Arhivirano 2006-06-30 na Wayback Machine-u
* MSN Encarta - World Atlas - Map of Drava (river), Europe Arhivirano 2006-02-28 na Wayback Machine-u
# Tamiš

| Tamiš Timiş  |
| --- |
| Tamiš kod Pančeva |
| Lokacija |
| Države |  Rumunija,  Srbija |
| Hidrografija |
| Izvor | Semenićke planine (Rumunija) |
| Ušće | Dunav kod Pančeva |
| Dužina | 359 km |
| Hidrologija |
| Sliv   – površina |  13.085 km² |

**Tamiš** (*Rum.*: *Timiş*; *Mađ.*: *Temes*; *Nem.*: *Temesch*) je reka koja izvire u severnim delovima rumunskih Karpata u delu koji se zove Cernei Planine (*Cernei Mountains*). Prolazi kroz ceo Banat a ušće mu je kod Pančeva gde se uliva u Dunav.

## Naselja

Tokom vekova duž reka su se osnivala mnogobrojna naselja, tako je i sa Tamišom, na 359 km dugom putu Tamiš spaja sela i gradove dveju država. Od većih gradove tu su Karansebeš i Lugoš u Rumuniji i Pančevo u Srbiji. Od sela se mogu nabrojati: Armeniš (rum. *Armeniş*), Slatina Timiš (rum. *Slatina Timiş*), Kavaran (rum. *Căvăran*), i Rudna (rum. *Rudna*) u Rumuniji i Jaša Tomić, Boka, Sutjeska ,Sečanj, Neuzina, Botoš, Uzdin, Tomaševac, Orlovat, Idvor, Farkaždin, Sakule, Baranda, Opovo,Sefkerin, Glogonj i Jabuka u Vojvodini (Srbija).

## Sliv

Ukupna dužina, od izvora pa do ušća, reke Tamiš iznosi 359 km. Od 359 km u rumunskom delu se nalazi 241 km, a u srpskom delu 118 km.

Drenažni deo Tamiša obuhvata površinu od 13.085 km², od toga u Rumuniji 8085 km², a u Vojvodini (*Srbija*) 5000 km². Pošto se uliva u Dunav, Tamiš pripada crnomorskom slivu (*Drenažnom bazenu*).

Ulaskom u Banat, Tamiš postaje spora, ravničarska reka koja je tek u zadnjih 60 km plovna. Najvažnija luka na Tamišu se nalazi u Pančevu, dok uzvodno postoje mnogi ribnjaci, a najveći su u Banatskom Despotovcu, Uzdinu, Sakulama i Slatini.

## Pritoke

Tamiš ima veliki broj malih pritoka. Najveći broj mu je u Rumuniji : Raul Rece (rum. *Râul Rece*), reka Slatina (rum. *Slatina*), Valea Mare (rum. *Valea Mare*), Rugiu (rum. *Rugiu*), Paraul Lung (rum. *Pârâul Lung*), Armeniš (rum. *Armeniş*), reka Sebeš (rum. *Sebeş*), Bistra Reka (rum. *Bistra Sebeş*), Šurgani (rum. *Şurgani*), Timišana (rum. *Timişana*), Poganiš (rum. *Pogăniş*), Timišul Mort (rum. *Timişul Mort*) i Vena Mare (rum. *Vena Mare*). Na svom putu kroz Vojvodinu, Tamiš, ima samo jednu jedinu pritoku a to je Brzava.

## Historija

Još u antičkim, rimskim, vremenima pominje se ime Tamiša kao Tibiskus i Tibisis (*Tibiscus* i *Tibisis*).

Staro ušće Tamiša se nalazilo nekih 40 km udaljeno od današnjeg ušća, između današnjih sela Čenta i Surduk. Današnji Kanal Karaš je jedino što je preostalo od starog tamiškog korita. Trougao koji je omeđan Dunavom, starim ušćem Tamiša i današnjim Tamišem je danas poznat kao Pančevački Rit i zahvata površinu od 400 km².

* Tamiš kod Pančeva
* Tamiš kod Pančeva
* Tamiš kod Pančeva
* Tamiš kod Pančeva
* Poplava u Jaši Tomiću 2005. godine

## Veze

* Spisak reka u Srbiji

## Reference

* *Mala prosvetina enciklopedija*, treće izdanje (1985); prosveta; ISBN 86-07-00001-2
* Jovan Đ. Marković (1990): *Enciklopedijski geografski leksikon Jugoslavije*; Svjetlost-Sarajevo; ISBN 86-01-02651-6
# Velika Morava

| Velika Morava Велика Морава |
| --- |
| Most kod Varvarina |
| Lokacija |
| Kontinenti | Evropa |
| Regije | Pomoravlje |
| Države |  Srbija |
| Gradovi | Ćuprija |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina   – koordinate | spoj Zapadne i Južne Morave kod Stalaća 132 m 43° 41′ 59″ N, 21° 24′ 15″ E |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate | Dunav kod Smedereva 65 m 44° 42′ 49″ N, 21° 2′ 15″ E |
| Dužina | 185 km |
| Pritoke | desne: Jovanovačka reka, Crnica, Ravanica, Resava, Resavčina lijeve: Lugomir, Belica, Lepenica, Jasenica |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  255 m³/s |
| Sliv   – površina | crnomorski 6 126 km² |
| Ulijeva se u | Dunav |
| Transport |
| Plovnost | 3 km od ušća |
| Karta |
|  |

**Velika Morava** (srpski: *Велика Морава*) je rijeka u Srbiji duga 185 km
desna pritoka Dunava.

## Geografija

Velika Morava nastaje spajanjem Zapadne i Južne Morave kod Stalaća, od tamo teče prema
sjeveru do ušća u Dunav između Smedereva i Kostolca.

Negde na polovini svog toka rijeka formira Bagrdansku klisuru, dugu 14,5 km, široku svega 1,2 do 3 km.

Velika Morava je zajedno sa Zapadnom Moravom (493 km) najduža srpska rijeka, jer zajedno formiraju riječni sistem
dug 678 km.
Nekad je rijeka bila duža, ali je nakon regulacije njena korita i provedenih melioracionih radova danas znatno kraća.

Sliv Velike Morave velik je 6 126 km², a cjelokupnog moravskog sistema 37 444 km², što predstavlja 42,38% površine Srbije.
On se zove Pomoravlje, i predstavlja najplodnije i najgušće naseljeno područje centralne Srbije. Pomoravlje je nastalo na mjestu nekadašnjeg zaljeva Panonskog mora koje je isteklo prije nekih 200.000 godina.

Najveće desne pritoke Velike Morave su: Jovanovačka reka, Crnica, Ravanica, Resava i Resavčina a lijeve;
Lugomir, Belica, Osaonica, Lepenica, Rača i Jasenica.

Kako ima mali pad, na svom toku Velika Morava često meandrira i nakon poplave promjeni tok ostavljajući na mjestu starog korita jezera.
Velika Morava je plovna svega 3 km od ušća, a nekad je bila plovna sve do Ćuprije.

Dolina Velike Morave bila je koljevka srpske feudalne države - Moravske Srbije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Слив реке Велика Морава* Републички хидрометеоролошки завод Србије (`sh`)
# Timok

| Timok  |
| --- |
| Hidrografija |
| Izvor | Svrljiške planine |
| Ušće | Dunav |
| Dužina | 203 km |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  24 m³/s |
| Sliv   – površina |  4.630 km² |

**Timok** (latinski: *Timacus*) je reka u istočnoj Srbiji. Zapravo Timok je skup reka sa istim imenom i pridevom ispred (Crni Timok, Beli Timok, Svrljiški Timok, Trgoviški Timok). Od izvora Timoka (Svljiškog Timoka) do ušća (**Velikog Timoka**) u Dunav ima 203 km. Reka teče kroz Srbiju, a poslednjih 15 km predstavlja granicu Srbije i Bugarske. Ušće se nalazi na nadmorskoj visini od 28 m, što predstavlja i najnižu tačku u Srbiji. Timok je deo Crnomorskog sliva sa protokom od 24 m³/s, a može da dosegne i 40 m³/s.

Timok je dao ime oblasti kroz koju protiče (Timočka krajina), buni protiv Milana Obrenovića 1883. godine (Timočka buna), jednom slovenskom plemenu koje se tu nastanilo u VI veku (Timočani) i jednom tračkom plemenu iz antičkog doba (Timahi).

## Ekonomija; zagađenost

Kod sela Čokonjar u Istočnoj Srbiji između 1947. i 1951. godine izgrađena je hidrocentrala *Sokolovica*. Celokupan hidroenergetski potencijal nije iskorišćen.

Poslednjih decenija reka je znatno zagađivana otpadnim vodama iz Borskog basena, što je posledično izazvalo zagađenje Dunava olovom, bakrom i kadmijumom.

Kroz dolinu reke prolazi magistralni put i pruga Niš-Prahovo.

## Povezano

* Spisak reka u Srbiji
# Olt (rijeka)

| Olt  |
| --- |
| Pogled na rijeku |
| Lokacija |
| Regije | Istočna Evropa |
| Države |  Rumunjska |
| Gradovi | Sfântu Gheorghe, Râmnicu Vâlcea, Slatina |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | Istočni Karpati, Planina Hăsmaș 1,800  m |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate | Dunav (kod Turnu Măgurela) 134 m 43°42′46″N 24°48′1″E |
| Dužina | 670 km |
| Pritoke | Negru, Bârsa, Topolog, Cormoș, Cibin, Lotru, Olteț |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  190 m³/s |
| Sliv   – površina | dunavski (crnomorski) 24.050 km² |
| Ulijeva se u | Dunav (Crno more) |
| Građevinarstvo |
| Akumulacije | Avrig |
| Transport |
| Plovnost | u donjem dijelu |
| Karta |
|  Sliv rijeke Olt |

**Olt** (njemački: *Alt*, latinski: *Aluta* ili *Alutus*, starogrčki:Ἄλυτος - *Alitos*) je
rijeka u centralnoj Rumunjskoj duga oko 670 km, lijeva pritoka
Dunava.

Olt je najduža rijeka, koja svojom cijelom dužinom teče kroz Rumunjsku.

## Geografija

Olt izvire u Istočnim Karpatima u depresiji Cuc na nadmorskoj visini
od 1.800 metara. Nedaleko izvire i rijeka Moriš, od tamo teče uglavnom prema jugu
do ušća u Dunav kod grada Turnu Măgurele.

Rijeka izlazi iz depresije Ciuc kroz planine kod Tușnada, isklesavši kotlinu u kojoj leži nekoliko
naselja i lječilišta. Nakon toga teče kroz doline Bârsei i Făgăraş prije nego što probije kanjon kroz Transilvanijske Alpe. Nakon kanjona teče prema jugu kroz dunavsku ravnicu. Kotlina rijeke u Transilvanijskim Alpama i prijevoj - Turnu Roşu su najvažniji prometni pravci, jer povezuje Transilvaniju i Vlašku.

U svom donjem toku ispod grada Slatine rijeka je plovna za manje brodove.

Olt ima sliva velik oko 24.050 km².

## Reference

## Vanjske veze

* *Olt River* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)