Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela
 |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume
 |
|  | Umjerene širokolisne i mješovite šume
 |
|  | Mediteranske šume i makije
 |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Umjereni travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih područja
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoral
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šuma kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

**Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare** su biom koji se nalazi u polusuhim do poluvlažnim područjima. Krajolikom travnjaka dominiraju trave i slične zeljaste biljke. U savani postoji raštrkano drveće. U šikarama dominira drvenasto ili zeljasto žbunje.

Količina godišnjih oborina u tropskim i suptropskim travnjacima, savanama i šikarama je između 450 i 1500 milimetara; ovo može mnogo ovisiti o sezoni, a ponekada sva kiša padne u samo nekoliko tjedana.
Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare se pojavljuju na svim kontinentima osim Antarktika. Rašireni su u Africi, ali ih se može naći i u južnoj Aziji, sjevernim dijelovima Južne Amerike i Australije, kao i na jugu Sjedinjenih Američkih Država.

**Afrička savana** se pojavljuje u područjima između šumskih i travnatih regija. Klima varira, sa prosječnom temperaturom od 27 °C, a najviše 30 °C u travnju i listopadu; godišnja količina oborina je između 300 i 1500 milimetara. U floru spadaju:

* Akacije (drvo)
	+ Gubi lišće tijekom sušne sezone kako bi očuvala vlagu
	+ Tijekom kišne sezone ima lisnatu krošnju
* Baobab (drvo)
	+ Skladišti vodu u deblu
	+ Ima debelu koru kako bi se odbranio od požara tijekom sušne sezone
	+ Ima dugo korjenje kako bi dosegnuo vlagu duboko u tlu
	+ Ima malo lišća kako bi smanjio gubitak vlage tijekom transpiracije
* Trave
	+ Brzo raste do 3 ili 4 metra uvis
	+ Izdanci odumiru tijekom sušne sezone i ostaje samo korjenje
* Nisko grmlje
	+ Otporno na sušu
	+ Maleno
	+ Ima trnje umjesto lišća

## Živi svijet

Raznolikost biljnih i životinjskih vrsta je obično visoka. Bivoli, žirafe, impale, gazele, gerenuci, gnuovi, zebre, nosorozi i slonovi se hrane travom i lišćem drveća. Ovi biljožderi su hrana za mesoždere poput lavova, geparda, leoparda, šakala i hijena.

## Reference

## Povezano

* Savana
* Šuma
* Fauna Afrike
# Pustinje i vegetacija sušnih oblasti

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Crnogorične šume umjerenog pojasa
 |
|  | Tropske i subtropske četinarske šume
 |
|  | Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela
 |
|  | Mediteranske šume i šikare
 |
|  | Tropske i subtropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i subtropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Travnjaci, savane i šikare umjerenih predjela
 |
|  | Tropski i subtropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | **Pustinje i vegetacija sušnih oblasti** |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoralna zona
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šume kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

**Pustinje i vegetacija sušnih oblasti** su biom kojeg karakterizira mala količina padavina.

## Definicija i raširenost

U izolaciji, havajske biljke roda *Argyroxiphium* su se prilagodile sušnoj mikroklimi u vulkanskim kraterima tako što zarobljavaju rosu. Pored toga, svoje lišće štite sitnim dlačicama.
Pustinje i vegetacija sušnih oblasti dobijaju godišnju količinu padavina od 25 cm ili manje i imaju suhu ili vrlo suhu klimu koju odlikuje snažan deficit vlažnosti, gdje godišnji mogući gubitak vlage preko evapotranspiracije daleko prelazi količinu dobijenih oborina. Pustinje i sušna vegetacija se pojavljuje u tropskim, subtropskim i regijama sa umjerenom klimom.
Pustinjsko zemljište je obično pjeskovito ili kamenito i ima malo organskih materija. Slano zemljište je često.

Biljke i životinje ovih staništa su prilagođene niskoj razini vlage. Hiperaridne regije su uglavnom bez vegetacije i životinja, a u njih spadaju kamenite pustinje i pješčane dine. U vegetaciju u regijama sa suhom klimom spadaju i neki travnjaci, šikare i manje šume. Biljke koje su prilagođene suhoj klimi se nazivaju kserofitima, a u njih spadaju sukulentne biljke, geofiti, sklerofitne i slične biljke. Životinje, uključujući i kukce, gmazove, paučnjake, ptice i sisavce, često izleze van samo noću kako bi izbjegle velike vrućine i gubitak vode.

## Reference

## Vanjske veze

* Pustinje i vegetacija sušnih oblasti (World Wildlife Fund)
* Mapa ekozona
* Indeks na ovu temu na bioimages.vanderbilt.edu Arhivirano 2012-09-05 na Wayback Machine-u
* Xeric World Arhivirano 2009-01-29 na Wayback Machine-u Online zajednica koja se fokusira na izučavanje biljaka sušnih oblasti

## Povezano

* Sahara
# Vlažno područje

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela
 |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume
 |
|  | Umjerene širokolisne i mješovite šume
 |
|  | Mediteranske šume i makije
 |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Umjereni travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih područja
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoral
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šuma kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

Močvarna livada u južnoj Engleskoj
**Vlažnim područjem** naziva se područje s ekosistemom na prijelazu između suhog i mokrog. Ovaj pojam obuhvaća različite tipove životnih okoliša, kao što su močvare, tresetišta, riječni rukavci ("mrtvaje"), močvarne šume, močvarne livade i slična, veći dio godine poplavljena područja. Flora i fauna su prilagođeni cjelogodišnjem višku vode.

Vlažna područja imaju vrlo velik ekološki značaj jer brojnom vodenim i močvarnim pticama služe kao stanište, odmorište ili zimovalište. Vlažna područja pokrivaju oko 6% površine Zemlje, ali u primarnoj produkciji neto biomase sudjeluju s oko 24%, što znači da su to visokoproduktivni ekosistemi. Pored toga, vrlo su efikasan filter podzemnih voda, a i pružaju vrlo dobru zaštitu od poplava. Ramsarskom konvencijom su vlažna područja stavljena pod zaštitu.

Značajna vlažna područja su npr. Pantanal, Everglades i plitke morske obale.

## Literatura

* Claus-Peter Hutter (Hrsg.); Alois Kapfer & Peter Poschlod: *Sümpfe und Moore - Biotope erkennen, bestimmen, schützen* (Močvare i tresetišta - prepoznati, odrediti i štititi biotope). Weitbrecht Verlag, Stuttgart, Wien, Bern 1997. ISBN 3-522-72060-1

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Vlažna područja** |
# Neritička zona

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela
 |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume
 |
|  | Umjerene širokolisne i mješovite šume
 |
|  | Mediteranske šume i makije
 |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Umjereni travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih područja
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoral
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šuma kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

**Neritička zona** je dio oceana koji se proteže od točke oseke do ruba kontinentalnog šelfa, sa relativno malom dubinom, uglavnom do 200 metara. Neritička zona ima uglavnom vodu bogatu kisikom, nizak vodeni pritisak, kao i relativno stabilnu temperaturu i razinu saliniteta. Ovo, uz prisustvo svjetlosti, što rezultira u fotosintetičnom životu poput fitoplanktona i plutajućih *Sargassuma*, čini neritičku zonu lokacijom na kojoj se nalazi većina morskih živih bića.

Zooplanktoni, slobodno plutajuća bića koja mogu biti mikroskopske veličine do veličine malenih riba i škampa, žive u ovoj zoni i zajedno sa fitoplanktonima čine bazu hranidbenog lanca koji podržava većinu svjetskih područja za ribolov.

Na rubu neritičke zone se završavaju kontinentalni šelfovi i naglo se strmoglavljuju do dubljih voda i pelagijske zone.

## Reference
# Epikontinentalni pojas

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela
 |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume
 |
|  | Umjerene širokolisne i mješovite šume
 |
|  | Mediteranske šume i makije
 |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Umjereni travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih područja
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoral
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šuma kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

Morski pojasevi prema međunarodnom pravu

**Epikontinentalni pojas** obalne države obuhvaća morsko dno i njegovo podzemlje izvan njezinoga teritorijalnog mora preko čitavoga prirodnog produžetka njezinoga kopnenog područja (tzv. kontinentalna ravnina) do vanjskog ruba kontinentalne orubine, ili do udaljenosti od 200 morskih milja od polaznih crta od kojih se mjeri širina teritorijalnog mora, tamo gdje vanjski rub kontinentalne orubine ne seže do te udaljenosti.

## Prava obalne države na epikontinentalnom pojasu

Obalna država ostvaruje nad epikontinentalnim pojasom suverena prava radi njegova istraživanja i iskorištavanja njegovih prirodnih bogatstava. Prava obalne države isključiva su u tom smislu da, ako obalna država ne istražuje epikontinentalni pojas ili ne iskorištava njegova prirodna bogatstva, nitko ne može poduzeti te djelatnosti bez izričitog pristanka obalne države.

Prava obalne države na epikontinentalni pojas ne zavise o stvarnoj ili fiktivnoj okupaciji, niti o bilo kakvom izričitom proglasu (za razliku od isključivog gospodarskog pojasa kojeg obalna država mora proglasiti).

Prirodna bogatstva na koja obalna država polaže suverena prava obuhvaćaju rudno i drugo neživo bogatstvo morskog dna i podzemlja kao i živa bića koja pripadaju vrstama od dna, tj. bića koja su u stadiju u kojem se mogu loviti bilo nepomična na morskom dnu ili ispod njega ili su nesposobna pomicati se ako nisu u stalnom fizičkom dodiru s morskim dnom ili podzemljem.

## Pravni položaj voda i zračnog prostora iznad epikontinentalnog pojasa

Prava obalne države na epikontinentalnom pojasu ne diraju u pravni položaj voda iznad njega, niti zračnog prostora iznad tih voda. Dakle, ukoliko obalna država nije proglasila svoj gospodarski pojas, ona nema nikakva suverena prava na stupu vode iznad epikontinentalnog pojasa, kao i na zračnom prostoru.

Ostvarivanje prava obalne države na epikontinentalnom pojasu ne smije povrijediti, niti na bilo koji neopravdan način ometati plovidbu i druga prava i slobode drugih država.

## Linkovi

* Kontinentalna ravnina

## Izvori

* Konvencija Ujedi­njenih naroda o pravu mora
# Hladni izvori

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela
 |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume
 |
|  | Umjerene širokolisne i mješovite šume
 |
|  | Mediteranske šume i makije
 |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Umjereni travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih područja
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoral
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šuma kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

**Hladni izvori** su jedna zona morskog dna gdje se stvaraju pare vodikovog sulfida, metana i drugih ugljikovodika, često u obliku bazena slane vode. Hladni izvori su ekosistem koji je dom za nekoliko endemičnih vrsta.

Tijekom vremena, hladni izvori razviju jednu jedinstvenu topografiju, jer reakcije između metana i morske vode stvaraju karbonatne stijene i grebene. Ove reakcije mogu ovisiti o bakterijskoj aktivnosti. Ikait, hidrat kalcijevog karbonata, je možda povezan sa oksidacijom metana iz hladnih izvora.

Ovi podvodni "mofeti" možda leže na područjima podvodnih vulkana. Mjehurići plina, ponekada otrovni, izlaze iz malenih rupica u obroncima kratera, u oceanskim procjepima, u zonama sa visokom tektonskom aktivnošću i u zonama bogatim ugljikovodicima. Ako su ti izvori otrovni (s visokim razinama sumpornog dioksida i ugljika), nije neuobičajeno naći malene ribe i škampe ugušene oko "oceanskih fumarola". Za razliku od toga, ako izvori ispuštaju ugljikovodike poput metana (na primjer, u Meksičkom zaljevu), mogu održavati podvodni život (dagnje, mekane koralje, rakove itd.) koji ovisi o bakterijama koje se hrane metanom. Ovo se dešava oko crnih dimnjaka, koji se nalaze u zonama podvodnih vulkana i koji su isto dom jedinstvenim bićima koja ovise o parama iz hidrotermalnih izvora.
Ovo se također dešava na dnu mora sa velikom vulkanskom aktivnošću (oko Antila, Galapagosa, itd.).

## Galerija

* Simbiotski cjevasti crvi *Lamellibrachia luymesi* kod jednog hladnog izvora, 550 m ispod mora u Meksičkom zaljevu. U sedimentu oko baze se nalaze narančaste bakterije vrste *Beggiatoa* i prazne školjke raznih mrtvih životinja, poput puževa, koje također nastanjuju hladne izvore.
* Brojni hladni izvori (odakle vjerojatno dolazi CO2) na obroncima podvodnog vulkana. Obratite pažnju na zgusnuća oko pare sumpora.
# Pinaceae

| Borovke
 |
| --- |
|  |
| Obični bor *Pinus sylvestris*, ilustracija
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Pinophyta  |
| Razred:
 | Pinopsida  |
| Red:
 | Pinales  |
| Porodica:
 | **Pinaceae** Lindley |

**Pinaceae** (borovke) su biljna porodica četinjača. Fosilni nalazi ove porodice postoje još od krede.

## Opis

S izuzetkom ariša i zlatnog paariša (*Pseudolarix amabilis*), svi drugi članovi porodice su zimzeleno, igličavo drveće ili grmlje.

Dijeli se na rodove: Tsuga, Pseudotsuga, Abies, Picea, Larix, Cedrus, Pinus...
Kod prva četiri roda postoje samo dugi, a kod ostalih dugi i kratki izbojci. Iglice su na dugim izbojcima pojedinačne, a na kratkom u čuperku. Pojedinačne iglice i čuperci spiralno su poredani. Cvjetovi su jednospolni (jednodomni), u cvatovima. Ženski su cvjetovi češerasti. Čini ih veći broj ljusaka, koje se nakon oplodnje razvijaju u češer. Češeri se sastoje iz dvostrukih ljusaka, i to pokrovnih i plodnih. One su na češernoj osi spiralno poredane. Plodne ljuske nalaze se u pazušcu pokrovnih ljusaka. Na plodnim ljuskama nalaze se sjemeni zameci i kasnije po dvije redovno okriljene sjemenke. Pokrovne ljuske obično su dobro vidljive za cvatnje. Kod borova i smreka one se ne razvijaju dalje, pa su stoga slabo primjetljive na zrelom češeru.

## Sistematika

Porodica borovki (Pinaceae) dijeli se na četiri potporodice i obuhvaća jedanaest rodova s oko 230 vrsta:

* Potporodica Abietoideae
	+ Jele (Abies): 51 vrsta.
	+ Cedrovi (Cedrus): četiri vrste.
	+ Keteleeria: tri vrste.
	+ Nothotsuga: monotipičan rod.
	+ Čuga (Tsuga): osam vrsta.
	+ Zlatni paariš (*Pseudolarix*): monotipičan rod.
* Potporodica Piceoideae
	+ Smreke (*Picea*): 33 vrste.
* Potporodica Pineoideae
	+ Borovi (*Pinus*): 112 vrsta.
* Potporodica Laricoideae
	+ Ariš (*Larix*): oko 11 vrsta.
	+ Cathaya: monotipičan rod.
	+ Duglazije (*Pseudotsuga*): oko 22 vrste.

## Vanjske veze

* Opis porodica Arhivirano 2013-03-30 na Wayback Machine-u (njemački)
* Opis porodica Arhivirano 2006-11-17 na Wayback Machine-u (engleski)

## Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Borovke** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Pinaceae** |
# Mrki medvjed

| Mrki medvjed
 |
| --- |
|  |
| Mrki medvjed (*Ursus arctos*)
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Ursidae  |
| Rod:
 | Ursus  |
| Vrsta:
 | U. arctos  |
| Dvojni naziv
 |
| Ursus arctos Linnaeus, 1758 |
|  |
| Stanište mrkog medvjeda po podvrstama
 |

Mrki medvjed u zagrebačkom zoološkom vrtu
**Deki** (lat. *Ursus arctos*) je zvijer iz porodice medvjeda. Ova vrsta ima više podvrsta – između ostalih, to su evropski mrki medvjed (*U. a. arctos*), grizli (*U. a. horribilis*) i kodijak (*U. a. middendorffi*) – koje nastanjuju Evroaziju i Sjevernu Ameriku. Danas je u Zapadnoj Evropi gotovo istrijebljen, a preostale populacije su male i međusobno odvojene.

## Stanište

Nekad je mrki medvjed živio u cijeloj Evroaziji i Sjevernoj Americi osim Islanda i sredozemnih otoka Sardinije, Korzike i Cipra. Danas je praktički istrijebljen u Zapadnoj Evropi, a živi u Centralnoj i Istočnoj Evropi, te Skandinaviji. Na prostorima Balkana rijetka je i zaštićena vrsta. Široko je rasprostranjen u Sibiru (Rusija), zapadnoj Kini, te Jugozapadnoj Aziji (Iran, Turska i Kavkaz).

## Osnovne karakteristike

* Visina do ramena: 1,2 – 1,8 metara
* Visina u uspravnom položaju: 2,2 – 3,8 metra
* Dužina tijela: 2 – 3,3 metra
* Težina: mužjaci 150 – 1100 kg, ženke 100 – 450 kg

### Opis i prehrana

Mrki medvjed ima zdepasto tijelo koje završava kratkim repom, šiljatu njušku, zaobljene uši i oštre zube. Može odvući plijen težak 300 kilograma. Po prehrani je svežder. Hrani se drugim životinjama (kukcima, ribama, strvinom i malim sisavcima) jagodama i travom, a katkad i većim životinjama, npr. jelenima i bizonima. Mrki medvjedi teže od 150 kg (evropski mrki medvjed) do 1100 kg (grizli), a dugi su od 2 do 3,3 metara. Kada se usprave na stražnje noge mogu biti visoki do 380 centimetara. U ramenima su visoki od 100 do 180 cm, a ljeti se udebljaju za 180 kg. Prosječni teritorij svake jedinke iznosi 250 kvadratnih km, a ove životinje vode usamljenički život (osim doba parenja koje počinje u kasnom svibnju a završava u ranom srpnju). Ne spava pravi zimski san jer se lako može probuditi.

### Razmnožavanje

Ženke su sposobne razmnožavati se u dobi od 5 do 7 godina, a mužjaci nekoliko godina kasnije. Obično se kote dva mladunca (katkad samo jedan ali i više od 2) koji su slijepi.

## Vanjske veze

* (`en`) Brown Bear (Ursus arctos) facts and photography Arhivirano 2006-11-12 na Wayback Machine-u

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Mrki medvjed** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Mrki medvjed** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Mrki medvjed** |
# Divlja svinja

| Divlja svinja
 |
| --- |
|  |
| **Divlja svinja** |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Porodica:
 | Suidae  |
| Rod:
 | Sus  |
| Vrsta:
 | **S. scrofa**  |
| Dvojni naziv
 |
| Sus scrofa Linnaeus, 1758. |

**Divlja svinja** (la. *Sus scrofa*) je bliski rođak domaće svinje, živi u čoporima uglavnom oko vlažnih šuma. To je krupna divlja životinja koja se dosta lovi jer je u nekim zemljama (npr. Srbiji) jako brojna. Za tu brojnost je zaslužan veći broj mladih i vrlo malo prirodnih neprijatelja. Izuzetno brzo trči, ali dobar je i plivač. Odrasli primjerci mogu biti visoki od 90-100 cm, a dugački od 120-160 cm.

## Opis

Masa im varira ovisno koje je godišnje doba i može prijeći 300 kg kod mužjaka vepra, dok ženke mogu biti teže od 150 kg. Ženke postaju spolno zrele sa 10 mjeseci, a mužjaci nekoliko mjeseci kasnije. Međutim, ne pare se prije navršenih 18 mjeseci, osim ako nije došlo do poremećaja prirodne ravnoteže. Zubi, očnjaci, su tako postavljeni u vilici da se donji, sjekutići, uvijek preklapaju sa gornjim zubima.Dugi su 28cm,nazivaju se brusači i sjekači,a kod ženke klice. Na taj način zubi se oštre. Očnjaci mužjaka najjsnažniji su u petoj godini. Divlja svinja ima boju krzna smeđe boje, tako da se uklapa u okolinu. Mladi, kada se tek rode, imaju karakteristične uzdužne pruge koje im ostaju do drugog mjeseca.

Period parenja divlje svinje se odvija od polovine studenog do početka veljače. U tom periodu može doći do borbi između mužjaka, jer glavna ženka obilježi teritorij na više mjesta i to je znak da će sve ženke iz čopora biti u parenju za dvije nedjelje. Poslije borbi sa drugim mužjacima, najjači mužjak ostaje sa čoporom oko mjesec dana i za to vrijeme upari sve ženke iz čopora. Poslije tog perioda se vraća usamljeničkom životu.

Često žive u šumama u blizini vodopada. Vole kaljuže i često se u njima valjaju. Na taj način se osvježavaju i rješavaju se kožnih parazita. Za odmor koriste brlog, ali prije nego što legnu u njega prvo neko vrijeme sjede. Način pridizanja je takav da prvo sjednu promatrajući okolinu, pa tek zatim ustaju. Za veprove je karakteristično da žive usamljeničkim životom, a čoporu se priključuju samo u vrijeme parenja. Mladi veprovi se često nalaze u blizini čopora, ali nikada kao njegov dio. Kada se promatra kretanje krda, uoči se da se na čelu kreće najstarija ženka. Po načinu ishrane spada u svejede, što znači da će pored hrane biljnog porijekla pojesti životinje koje može savladati,pa će čak jesti i strvine.

## U mitologiji

U grčkoj mitologiji poznate su dvije divlje svinje: Erymathianova divlja svinja koju je ubio Heraklo u jednom od dvanaest Heraklovih zadataka i Kaldonijska divlja svinja koju je ubio neki od ostalih grčkih heroja.