# Ruža Meštrović

| Ruža Meštrović |
| --- |
|  |
| Rođenje | Ruža Klein (1883-juna-11)11. juna 1883. Donja Višnjica, blizu Varaždina, Austro-Ugarska Monarhija  |
| Smrt | 20. februara 1942. (dob: 58) Zagreb, Kraljevina Jugoslavija |
| Počivalište | Mirogoj, Zagreb |
| Prebivalište | Mletačka ulica 10, Zagreb |
| Nacionalnost | Jugoslavenka |
| Etnicitet | Židovka |
| Državljanstvo | Kraljevina Jugoslavija |
| Zanimanje | slikarica, kiparica |
| Suprug/a | Ivan Meštrović |
| Roditelji | Maksimilijan Klein |

**Ruža Meštrović** (rođena: Ruža Klein) (Donja Višnjica, blizu Varaždina, 11. 6. 1883 - Zagreb, 20. 2. 1942), jugoslavenska slikarica i kiparica.

## Biografija

Nadgrobna ploča, dijelo Ivana Meštrovića, na grobu Ruže Meštrović na zagrebačkom groblju Mirogoj.
Ruža Meštrović je rođena u selu Donja Višnjica 11. 6. 1883 godine, u židovskoj obitelji Maksimilijana Kleina. Ružin otac je u Donjoj Višnjici bio upravitelj imanja grofa Janka Draškovića, te kasnije trgovac u Osijeku. Maksimilijan Klein se nakon bankrota sa svojom velikom obitelji, imao je trinaestero djece, preselio u Beč. Nakon školovanja u Sarajevu, Ruža se pridružila obitelji u Beču. Bila je vrlo obrazovana i govorila je par svjetskih jezika. U Beču je radila kao kitničarka u salonu damskih šešira. Ondje je 1904 godine upoznala prosperitetnog, no siromašnog kipara Ivana Meštrovića. Upoznala ih je Ružina starija sestra Ljuba. Ružin otac nije odobravao vezu svoje kćeri sa kako ga je on nazivao "seljačićem" koji je, gotovo bez novaca u džepu, studirao kiparstvo na bečkoj akademiji. Kad Ruža nije poslušala oca, on ju je 1905 potjerao iz kuće. Ruža je zajedno sa Meštrovićem živjela dvije godine prije nego se 1907 udala za njega. Unatoč Ružinom židovskom podrijetlu imali su crkveno vjenčanje. Zbog bijednih životnih uvjeta Ruža nije htjela imati djece, iako ih je Meštrović kao veliki tradicionalist i vjernik jako želio. Poslije, kad su im se financijske prilike popravile, Ruža više nije mogla rađati djecu. Ruža je sa Meštrovićem, do 1911 godine, uglavnom živjela u Rimu. Svoja djela je izlagala u okviru paviljona Kraljevine Srbije na međunarodnoj izložbi u Rimu 1911. godine.
Bila mu je "dragocjena pratilja" te uvelike zaslužna za njegov munjevit uspjeh i uspon na društvenoj ljestvici. Meštrović je uvijek prema njoj osjećao dug. Ruža je također bila srdačna i topla supruga, no zbog Meštrovićeve ekscentričnosti često je imala javne ispade ljubomorne. Nakon što je saznala za Meštrovićevu ljubavnu vezu s Olgom Kesterčanek, Ruža je otišla u Njemačku gdje je od početka 1922 bila na školovanju u Dresdenu. U Zagrebu je 1923 izlagala na "Proljetnom salonu" u Umjetničkom paviljonu u Zagrebu, te je tada kritika visoko ocijenila njezino umjetničko djelo. Od Ivana Meštrovića se službeno rastala 1925 godine. Nakon razvoda umjetnost je poprimala sve značajnije mjesto u njezinom životu, te je izlagala u Zagrebu, Španjolskoj i Južnoj Americi. Posebno je bila aktivna na humanitarnom planu zbog dubokog suosjećanje sa socijalno ugroženima, prosjacima, beskućnicima, te ljudima s društvenog dna. Okušala se i u portretiranju, a značajan segment njezinog likovnog djela su crteži ugljenom ili kredom. Najzanimljivija Ružina ostvarenja su djela primijenjenog obrta u srebru i bakru, a koja danas čine najznačajniji dio sačuvane zbirke. Tokom karijere je stvorila stotinjak radova. Iako Židovka, vlasti Nezavisne Države Hrvatske (NDH) je za života tj. tokom Drugog svjetskog rata i Holokausta nisu progonile. Ruža Meštrović je umrla u svome zagrebačkom stanu, Mletačka ulica 10, 20. 2. 1942 godine nakon teške bolesti. Sahranjena je na zagrebačkom groblju na Mirogoju.

## Reference

## Literatura

* Zlatar, Pero (2011). *Mato Meštrović: U vrtlogu hrvatske politike*. Zagreb: Golden marketing. ISBN 953-212-137-4.