Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Davisov prolaz

Davisov prolaz
**Davisov prolaz** (engleski: *Davis Strait*, francuski: *Détroit de Davis*) je morska površina između Grenlanda i Baffinovog ostrva.

Dubina vode iznosi 1-2 km. Prolaz je dobio ime po engleskom istraživaču Johnu Davisu (1550-1605) koji je istraživao to područje u potrazi za Sjeverozapadnim prolazom (engleski: *Northwest Passage*).

Prolaz je poznat po svojim visokim plimama, koje dostižu visinu od 10 do 20 metara.
# Foxeov zaljev

Foxeov basen ili zaliv.
Morževi u zalivu Foxe.
**Foxeov basen** ili **Foxeov zaliv** (engleski: *Foxe Basin*) je dio Hudsonovog zaliva između glavne kopnene mase Kanade i Baffinovog ostrva. Veći dio godine je pokriven ledom. Teritorijalno spada u kanadsku teritoriju Nunavut. U njemu se nalaze veća ostrva Prince Charles, Air Force i Bray. Ostrvo je dobilo ime po engleskom istraživaču Lukeu Foxeu.

## Literatura

* The New York Times Guide to Essential Knowledge. ISBN 978-0-312-31367-8. str. 191

## Vanjske veze

* Foxeov basen
# Fundy (zaljev)

Zaliv Fundy.
Lokacija u zalivu Fundy za vrijeme plime.
Ista lokacija za vrijeme oseke.
**Zaliv Fundy** (engleski: *Bay of Fundy*) je dio Atlantskog okeana između američke države Maine i kanadskih provincija Nova Škotska i Novi Brunswick.

Zaliv je poznat kao lokacija najvećih razlika u nivou vode između plime i oseke. Razlika dostiže čak 16 metara. Zbog velikog hidropotencijala, bilo je raznih planova za gradnju hidrocentrala u zalivu.

## Literatura

* The New York Times Guide to Essential Knowledge. ISBN 978-0-312-31367-8, str. 192

## Vanjske veze

* NASA opservatorija Zemlje Arhivirano 2006-06-15 na Wayback Machine-u
* Zaliv Fundy turizam
* Službeni sajt turizma zaliva Arhivirano 2011-02-22 na Wayback Machine-u
* Vijesti i informacije Arhivirano 2020-03-06 na Wayback Machine-u
* Blog o zalivu
* Dokumentarni film o ekosistemu zaliva Arhivirano 2014-07-15 na Wayback Machine-u
# Hebridsko more

| Hebridsko more Sea of the Hebrides |
| --- |
| Karta HebridaKarta Hebrida
 |
|  |

**Hebridsko more** (engleski: *Sea of the Hebrides*) je dio Atlanskog oceana uz obale Škotske, koji razdvaja arhipelage Vanjski Hebridi od Unutrašnjih Hebrida. Ono se sa juga nadovezuje na kanal Minch.

Prema Međunarodnoj hidrografskoj organizaciji, Hebridsko more je unutrašnje more Škotske, koje formira dio morskog pojasa zapadne obale Škotske.

## Geografija

Površina Hebridskog mora iznosi 47.000 km², prosječna dubina je 64 metara, a najveća dubina iznosi 137 m.

## Reference

## Vanjske veze

* *Sea of the Hebrides* na portalu Encyclopedia of Earth (`en`)
# Irmingerovo more

Pogled na Irmingerovo more iz grada Tasiilaq
**Irmingerovo more** je granično more Atlantskog okeana. Dugo je oko 480 km i široko oko 290 km na svom najužem dijelu, površine 780.000 km2.
More je nazvano prema danskom viceadmiralu Carlu Ludvigu Christianu Irmingeru prema kojem je nazvana i morska struja, Irmingerova struja.
Irmingerovo more je jedno od glavnih ribolovnih područja crvene ribe (Sebastes marinus).

## Granice

Sjevernu granicu mora čini Danski prolaz koji se nalazi između Islanda i istočnog dijela Grenlanda preko kojeg je Irmingerovo more povezano sa Grenlandskim morem. Na jugozapadu se more prostire do Cape Farvela, južnog vrha Grenlanda, gdje se dodiruje sa Labradorskim morem. Južna granica mora je otvorena prema Atlantskom okeanu.

## Reference

## Vanjske veze

* Mapa Irmingerovog moraArhivirano 2012-01-20 na Wayback Machine-u
# Kerčki prolaz

| Kerčki prolaz Керченский пролив / Керченська протока |
| --- |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Ukrajina  Rusija
 |
| **Nazvan po** | gradu Kerču
 |
|  |
| Karta
 |
| Slika Kerčkog prolaza (iz svemira) Slika Kerčkog prolaza (iz svemira) |

**Kerčki prolaz** (ruski: *Керченский пролив*, ukrajinski: *Керченська протока*), je morski tjesnac (prolaz) između krimskog i tamanskog poluotoka, koji razdvaja Azovsko od Crnog mora.

## Geografija

Brodovi u Kerčkom prolazu
## Povezano

* Kerč

## Reference

## Vanjske veze

* *Kerch Strait* (na portalu Encyclopædia Britannica) (`en`)
# Libijsko more

Libijsko more nalazi se između Krete i Libije
**Libijsko more** (grčki: Λιβυκό Πέλαγος / *Livykó Pélagos*, arapski البحر الليبي) dio je Sredozemnog mora čije su granice na sjeveru grčki otoci Kitera, Kreta i Karpatos, te na jugu libijska obala sjeverne Afrike. Ovo more povezano je na sjeverozapadu s Jonskim morem, na sjeveru s Kretskim morem, na sjeveroistoku s Egejskim morem, te na istoku s Levantinskim morem. Za razliku od Egejskog mora koje je puno otoka, pomorci Libijsko more smatraju otvorenim morem.

U Libijskom moru postoji samo mali broj otoka i to blizu južne obale Krete. Najveći i jedini naseljeni od njih je Gavdos koji se nalazi 30 km od obale Krete. Među manjim otocima nalaze se Gavdopula, Paksimadija, Krisi i Kufonisi, od kojih se svi nalaze unutar grčkih teritorijalnih voda. Libijsko more nešto je hladnije od ostatka istočnog Sredozemnog mora, najviše zbog velike dubine i morskih struja.
# Lionski zaljev

Mapa Lionskog zaliva
Luka u Marseillesu
**Lionski zaliv** (francuski: *Golfe du Lion*) je zaliv na francuskoj sredozemnoj obali, koji se proteže od španskog rta Creus do francuskog grada Toulon. Ovaj deo obale dele francuski regioni Languedoc-Roussillon i Provansa-Alpe-Azurna obala.

Najveći deo obale je nizak, tu postoje lagune (Étang de Vaccarès, Étang de Berre i Étang de Bages-Sigean) i slane močvare, najviše u oblasti Camargue. Za ovu oblast je karakterističan hladni jesenji vetar mistral i uzgajanje vinove loze, tj. vinogradarstvo. Takođe na obalama zaliva razvijen je turizam, mašinogradnja, hemijska industrija i visokotehnološka industrija.

## Luke

Najveće luke u Lionskom zalivu su:

* Marseilles
* Toulon
* Sèten

## Povezano

* Sredozemno more
* Azurna obala
* Costa Brava
# Trakijsko more

| Trakijsko more  |
| --- |
| Karta Egejskog mora (Trakijsko more je na vrhu)
 |
| **Lokacija** | Jugoistočna Evropa
 |
| **Koordinate** | ﻿ / ﻿ |
| **Granična mora** | Mramorno more
 |
|  |
| **Obalne države** |  Grčka  Turska
 |

**Trakijsko more** (grčki *Θρακικό Πέλαγος* / *Thrakiko Pelagos*, turski: *Trakya Denizi*) je krajnji sjeverni dio Egejskog mora, rukavca Sredozemnog mora.

## Hidrografija

Trakijsko more proteže se 209 km od Soluna pa duž trorogog poluotoka Halkidikija na zapadu, na istok sve do turskog poluotoka Galipolje, boka Dardanela. Grčka i turska obala formiraju sjevernu granicu mora, a otok Lemnos južnu. Preciznije rečeno ono leži između koordinata 23° 00' i 25° 80' geografske dužine odnosno 40° 25' i 41° 25' geografske širine. Duž obala mora leže historijske regije Makedonija i Trakija.

Trakijsko more preko Dardanela graniči preko Mramornim morem iz kojeg dobija najviše voda iz Crnog mora. Najveći otoci u tom moru su Tasos i Samotraka u Grčkoj i Imbros (Gökçeada) i Tenedos (Bozcaada) u Turskoj, a najveće rijeke koje utječu Mesta i Marica. Trakijsko more je jedno od najranije zabilježenih mora u historiji i književnosti, jer su preko njega Grci kolonizirali Anadoliju i Crno more.

## Najveće luke

* Amfipolis
* Kavala
* Aleksandropoli
* Tasos
* Samotraka
* Tenedos (Bozcaada), Turska

## Reference

## Vanjske veze

* *Thracian Sea* na portalu Encyclopedia of Earth (`en`)
# Campeche (zaljev)

| Zaliv Campeche  |
| --- |
| Mapa zaliva
 |
| **Lokacija** | Meksički zaliv
 |
| **Površina** | 16.000 km²
 |
| **Najveća dubina** | 3286 m
 |
| **Obalne države** | Meksiko
 |

Slika havarije iz 1979.
**Zaliv Campeche** (španski: *Golfo de Campeche*) je najjužnija zalivska površina akvatorije Meksičkog zaliva u Atlantskom okeanu. Sa tri strane zaliv je okružen teritorijama meksičkih saveznih država Campeche, Tabasco i Verakruz. U administrativnom pogledu akvatorija zaliva je deo teritorijalnih voda Meksika.

Površina zaliva je oko 16.000 km², a maksimalna dubina je do 3286 metara. Širina u severnom delu je oko 750 km, dužina do 300 km.

Prvi Evropljanin koji je otkrio zaliv bio je španski konkistador Francisco Hernández de Córdoba 1517. (otkrio poluostrvo Yucatán).

U zalivu se nalazi veliko naftno polje Cantarell, koje je otkriveno 1976. godine. Usled havarije na naftnoj platformi Ixtoc I 3. juna 1979. u zaliv su se izlile velike količine sirove nafte, i bila je to u to vreme treća najveća ekološka katastrofa izazvana izlivom nafte u svetu.

Tokom juna i jula meseca u zalivu se formiraju brojni tropski uragani. Zaliv je poznat i kao važna ruta tokom migracije ptica selica.

## Povezano

* Meksički zaliv
* Atlantski okean
* Geografija Meksika

## Reference
# Akapski zaljev

Sinajsko poluostrvo, sa Akapskim zalivom na istoku i Sueckim zalivom na zapadu.
**Akapski zaliv** (arapski: Bahr al-'Aqaba‎), povremeno nazivan i *zaliv Elat*, je sjeveroistočni zaliv Crvenog mora i odvaja Arabiju od sinajskog poluostrva.

Na zaliv izlaze Egipat, Izrael, Jordan (po čijem gradu Aqaba je zaliv dobio ime) kao i Saudijska Arabija.

Zaliv je vrlo izdužen. U kopno se pruža oko 175 km, a na najširem mjestu ima samo 29 km.

Vode zaliva su pogodne za ronilački sport.
# Khambhatski zaljev

Pogled na Khambhatski zaliv (na desnoj strani slike)
**Khambhatski zaliv** (ranije poznat kao zaliv Cambay) je zaliv koji se nalazi na ulazu u Arapsko more, duž zapadne obale indijske države Gujarat. Dužine je od oko 130 kilometara i dijeli poluostrvo Kathiawar na zapadu od istočnog dijela države Gujarat.

Neke od većih rijeka koje utiču u ova zaliv su: Narmada, Tapti, Mahi i Sabarmati.

Postoje planovi za izgradnju 30 kilometara duge brane preko zaliva.

## Reference
# Malajski prolaz

**Malajski prolaz** (ili Malački prolaz) je tjesnac u Jugoistočnoj Aziji koji spaja Andamansko more s Južnokineskim morem. Dug je oko 800 km i širok između 50 i 300 km, ali na najužem mjestu širina mu je samo oko 2,8 km.

Najvažnija luka je Malakka u Maleziji, po kome je prolaz i dobio ime. Ovaj moreuz ima ogromno značenje za svjetsku trgovinu, to je morski put s najgušćim prometom na svijetu. Između 20 i 25% cjelokupne svjetske pomorske trgovine prolazi tim moreuzom. Dnevno kroz Malajski prolaz prođe oko 2.000 brodova.

To je najugroženiji morski put, jer tu još i danas snažno djeluju suvremeni pirati.

Već duže vrijeme se povremeno pojavljuju planovi o uspostavljanju direktne pomorske veze između Andamanskog mora i Tajlandskog zaljeva gradnjom plovnog kanala preko Malajskog poluotoka na jugu Tajlanda. Takva pomorska veza bitno bi smanjila korištenje Malajskog prolaza (ali i singapurske luke). Stručnjaci procjenjuju troškove gradnje takvog kanala na iznos do najviše 28 milijardi američkih dolara.

Očekuje se određeno rasterećenje ovog pomorskog puta nakon dovršetka gradnje naftovoda i plinovoda koji Kina gradi uz Novi put svile.

## Reference
# Mozambički kanal

| Mozambički kanal
 |
| --- |
| Pozicija Mozambičkog kanalaPozicija Mozambičkog kanala |
|  |
| **Država** |  Madagaskar  Mozambik  Komori  Francuska
 |
|  |

**Mozambički kanal** je dio Indijskog oceana koji se nalazi između otoka Madagaskara i jugoistočne Afrike, ponajviše Mozambika. Mozambički kanal bio je bojno polje za vrijeme Drugog svjetskog rata kod pomorske Bitke za Madagaskar. Kanal je najuži (otprilike 460 km) između Angoche u Mozambiku, i Tambohorana na Madagaskaru.

## Geografija

Mozambički kanal doseže dubinu od 3.292 metara na udaljenosti 230 km od obale Mozambika. Topla struja zvana mozambička struja u kanalu teče u smjeru juga, gdje se na kraju spaja s aguljskom strujom na istočnoj obali Južne Afrike. Mozambički kanal je oko 1600 km dug a širina mu varira od 400 do 950 km.

Sjevernu granicu Mozambičkog kanala obilježava arhipelag Komori, a s juga otoci Bassas da India i Otok Europa.
Mozambički kanal je važni plovni put u istočnoj Africi, u njega se slijevaju najveće rijeke Madagaskara a tu su smještene i luke Mahajanga i Toliara. Na suprotnoj afričkoj obali nalazi se ušće rijeke Zambezi i luke Maputo (bivši Lourenco Marques), Moçambique i Beira.

## Otoci u Mozambičkom kanalu

### Otoci koji pripadaju Komorima

* Grande Comore
* Mohéli
* Anjouan

### Otoci koji pripadaju Francuskoj

* Mayotte
* Banc du Geyser
* Otočje Glorioso
* Otok Juan de Nova
* Otok Europa
* Bassas da India

### Otoci koji pripadaju Mozambiku

Primeiras and Segundas Archipelago

## Reference

## Vanjske veze

* Mozambique Channel na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Kutch (zaljev)

Položaj zaliva Kutch (na lijevoj strani)
**Zaliv Kutch** je zaliv Arapskog mora, nalazi se duž obale zapadnog dijela Indije, uz njenu državu Gujarat i poznat je po ekstremnim plimama i osekama.

## Geografija

Maksimalna dubina zaliva iznosi 122 metra.
Zbog ekstrmnih vrijednosti plime i oseke regija zaliva posjeduje ogroman potencijal za proizvodnju energije iz ovog obnovljivog izvora.

Dužina zaliva iznosi oko 180 kilometara i razdvaja dva dijela države Gujarat, distrikt Kutch od poluostrva Kathiawar.

Rijeka Rukmavati se ulijeva u Arapsko more u blizini zaliva.
Zaliv Khambhat leži na jugu dok se Veliki Rann Kutcha nalazi sjeverno od zaliva.

## Flora i fauna

Planira se postavljanje prvog koralnog vrta u zalivu, u blizini Mithapura.
Podvodni vrt će sadržavati različite vrste korala i razvijati će se za potrebe očuvanja vrsta i turističke svrhe. Projekat će biti zajednički razvijen od strane šumskog odjela države Gujarat, Wildlife Trust of India i Tata Chemicalsa.

## Povezano

* Arapsko more

## Reference
# Čileansko more

Karta položaja Čileanskog mora sa zahtjevanim pojasom Antarktika
**Čileansko more** je dio Tihog okeana i leži zapadno od Čileanskog kopna.
Službena upotreba naziva za Čileansko more je definirana 30. maja 1974. godine kada je u Službenom listu Republike Čile objavljena Vrhovna uredba br. 346 u kojoj se deklariše da "vode koje okružuju ili dodiruju obale nacionalne teritorije se nazivaju Čileansko more."
Prema geografskom konceptu Međunarodne hidrografske organizacije (IHO), Čileansko more i nije more u pravom smislu iako je to i u političkom i u pravnom smislu.

Što se tiče sjeverne granice mora, od strane Perua postojala su neslaganja koja su riješena 27. januara 2014. presudom Međunarodnog suda pravde kojim je uspostavljena pomorska granica između Čilea i Perua.
Tačne koordinate nove pomorske granice određene su između dvije države 25. marta 2014. godine, na sastanku održanom u sjedištu Ministarstva vanjskih poslova Perua.

## Reference
# Kamotesko more

Brod na Kamoteskom moru u blizini ostrva Olango
**Kamotesko more** je malo more koje se nalazi unutar filipinskog arhipelaga, između filipinskih regija Istočni i Središnji Visayas. Graniči sa ostrvima Leyte na sjeveru i istoku, ostrvom Bohol na jugu, i ostrvom Cebu na zapadu.

Povezano je sa Visayanskim morem na sjeverozapadu i sa Boholskim morem na jugu preko Canigao kanala i Cebuanskog moreuza.
More je relativno duboko sa najvećom dubinom od 806 metara.

## Geografija

More se nalazi u centralnom dijelu arhipelaga koji čini državu Filipini, između njenih regija središnji Visayas i istočni Visayas. Prostire se na površini od 9.923,6 km2 sa ukupnom dužinom obale od oko 549,2 km.

## Reference
# Korsko more

Koro more
**Koro more** je dio Tihog okeana. Nalazi se između ostrva Viti Levu, (Fidži) na zapadu i ostrva Lau na istoku, okružena ostrvima Fidžijskog arhipelaga.

Nazvano je prema vulkanskom ostrvu Koro.

## Karakteristike

More dostiže dubinu do 2.930 metara koja opada prema zapadu i sjeveru gdje se nalaze i dva najveća ostrva koja ga okružuju. Najveći broj morskih koridora povezuje Koro more sa gusto posloženim koralnim grebenima, ostavljajući samo nekoliko plovnih pristupa centru grupe ostrva. Morsko dno je pokriveno teškim bazaltnim stijenama koje su zajedničke za okeanske bazene.

## Reference
# Sališko more

Sališko more s Tihim oceanom odozdo slijeva, a odatle idući ka unutrašnjosti: prolaz Juan de Fuca; zaljev Puget Sound dolje zdesna; idući ka sjeveru široki prolaz Georgia; i na krajnjem sjevernom dijelu toga prolaza prolaz Johnstone. Sedimenti iz rijeke Fraser se vide u zelenim nijansama u prolazu Georgia.
**Sališko more** (IPA eng. /ˈseɪlɪʃ/) je kompleksna mreža obalnih vodotokova jugozapadnog dijela kanadske provincije Britanska Kolumbija i sjeverozapadnog dijela američke savezne države Washington. Veće vodene površine u Sališkom moru su prolaz Georgia, prolaz Juan de Fuca i zaljev Puget Sound. Proteže se od Desolation Sounda na sjevernom kraju prolaza Georgia do Oakland Baya na vrhu Hammersley Inleta na južnom kraju Puget Sounda. Unutarnji vodotokovi Sališkog mora su djelomično odvojeni od otvorenog Pacifika otokom Vancouverom i poluotokom Olympic, pa su stoga zaštićeni od tihooceanskih oluja. Veći lučki gradovi Sališkom mora su Vancouver, Seattle, Tacoma, Bellingham, Port Angeles i Victoria. Veći dio obale sačinjava megalopolis koji se proteže od West Vancouvera u Britanskoj Kolumbiji do Olympije u Washingtonu.

## Reference
# Makassarski prolaz

Makasarski prolaz
**Makasarski prolaz** (id. *Selat Makassar*) je moreuz između ostrva Kalimantan (Borneo) i Sulawesi (Celebes), dužine oko 600 a širine 80-230 nautičkih milja.

Spaja Sulawesko sa Javanskim i Floreskim morem. Najvažnija ostrva su Laut i Sebuku na jugoistočnoj obali Kalimantana. Najvažnije luke su Balikpapan i Makassar.

U Makasarskom prolazu je došlo do pomorskog boja 24. januara 1942. između Japanaca i Amerikanaca, koji je bio prvi manji uspjeh pomorskih snaga SAD u Drugom svjetskom ratu.

## Povezano

* Kalimantan
* Sulawesi

## Literatura

* Vojna enciklopedija, Beograd, 1973., knjiga peta, str. 216.
# Visayansko more

Položaj Visayanskog mora
**Visayansko more** je more koje se nalazi unutar ostrva koja tvore Filipine.

Okruženo je ostrvima Visayas, Istočnim i Zapadnim Visayasom, koja se nalaze na istoku i zapadu, dok se Središnji Visayas nalazi na jugu. Osim toga, njegove granice čine još i ostrva: Masbate na sjeveru, Leyte na istoku, Cebu i Negros na jugu kao i ostrvo Panay na zapadu.

More je povezan sa Sibujanskim morem preko Jintotolo kanala na sjeverozapadu, Samarskim morem na sjeveroistoku, Kamoteskim morem na jugoistoku, Boholskim morem preko Tanon moreuza na jugu i Suluskim morem preko Guimaraškog moreuza i Panajskog zaliva.

Najveće ostrvo u ovom moru je ostrvo Bantayan. Južno od mora nalazi se morski rezervat *Sagay*, zaštićeni morski rezervat, koji se prostire na oko 325 km2.

## Reference
# Moro (zaljev)

**Zaliv Moro** je dio Celebeskog mora i najveći je zaliv na Filipinima. Nalazi se u blizini obale ostrva Mindanao na jugu Filipina.

## Geografija

Zaliv se proteže između glavnog dijela ostrva Mindanao na istoku i Zamboanga poluostrva na zapadu.
Glavne uvale zaliva su Sibuguey i Illana uvale dok je najveći lučki grad na njegovoj obali Zamboanga. Cotabato na istočnoj obali, je još jedna velika luka.

## Zemljotresi

Zaliv Moro leži u području značajnih tektonskih aktivnosti koje mogu proizvesti velike zemljotrese i cunamije poput razornog zemljotresa iz 1976. godine koji je ubio više od 5.000 ljudi, a više od 90.000 ljudi ostalo je bez krova nad glavom kada je pogodio zapadnu obalu ostrva Mindanao.
Osim ovog razornog zemljotresa, 23. jula 2010. godine u 22:08, zemljotres magnitude 7,3 stepena sa epicentrom u Moro zalivu pogodio je Mindanao. Ubrzo su uslijedila još dva zemljotresa magnitude 7,6 i 7,4 stepena.

## Reference
# San Lorenzo (Panama)

| San Lorenzo
 |
| --- |
|  Pogled na utvrdu |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Panama
 |
| Pokrajina
 | Colón
 |
| Osnovan
 | 1680-ih
 |
| Epoha
 | Španjolsko kolonijalno carstvo
 |
| Položaj
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
|  San Lorenzo |

**San Lorenzo** (španjolski: *Fuerte de San Lorenzo*) je arheološko nalazište nekadašnje utvrde na sjeveru Paname u Provinciji Colón.

Danas je poznat kao dio lokaliteta Utvrde na karipskoj obali Paname kog je UNESCO - 1980. uvrstio na Listu svjetske baštine u Americi.

## Geografija

San Lorenzo leži na sjeveru Panamske prevlake, na rtu iznad ušća rijeke Chagres u Karipskog mora, udaljen tridesetak km zapadno od Colóna.

## Historija

Unutrašnjost utvrde
Izgradnju utvrde *San Lorenzo el Real del Chagre* naredio je španjolski kralj Felipe II 1598. Ona je zajedno sa utvrdama Portobela trebala osigurati taj dio obale prevlake od napada engleskih gusara i pirata.

Planove za San Lorenzo napravio je 1586. talijanski Inžinjerac Bautista Antonelli.
Po njegovim nacrtima 1590-ih su započeli radovi, koji su potrajali do 18. vijeka.

San Lorenzo nije ispao osobito efikasan jer je u periodu 1596.-1740., bio stalno napadan od tadašnjih pirata kao što je Francis Drake, Henry Morgan, a na kraju ga je napao i engleski admiral Edward Vernon.

## Reference

## Vanjske veze

* *San Lorenzo* Arhivirano 2023-01-23 na Wayback Machine-u (`en`)
# Izvor

*Za ostale upotrebe, pogledajte Izvor (razvrstavanje).*

| Izvor
 |
| --- |
| Izvor rijeke Gacke (Majerovo vrilo)Izvor rijeke Gacke (Majerovo vrilo) |
|  |

**Izvor** je mjesto od kud počinje neki vodotok, rijeka ili potok, ili nastaje jezero, bara ili močvara. Izvor u hidrologiji, je otvor na površini zemlje iz kojeg izlazi voda iz podzemlja. Izvor je dakle prijelomna točka iz koje podzemne vode izlaze na površinu.

## Karakteristike

Voda u izvorima i bunarima uglavnom potječe od kiša koje natope tlo i procjede se u temelje stijena. Propusne stijene pune pora kroz koje voda može teći, poput vapnenca i pješčenjaka, koje mogu akomulirati i propuštati vodu zovu se vodonosnici. Ponekad voda u vodonosniku postane zarobljena između dva sloja nepropusnih stijena, poput gline ili škriljevca. Tako da je voda u donjem dijelu vodonosnika stlačena. Ako je tlak dovoljno visok i probije se rupa do tog sloja, voda će izaći na površinu bez pumpanja. Takav izvor zove se arteški bunar.

Vodonosnici koji primaju i propuštaju najveće količine podzemnih voda su geološki nekonsolidirani materijali poput pijeska i šljunka. Većina izvora kod kojih je prosječni istjek prelazi tri kubika u sekundi potječu iz vapnenačkih i bazaltnih vodonosnika.

Izvor se može klasificirati i po temperaturi vode.Termalni ili vrući izvori imaju temperaturu vode znatno veću od srednje temperature zraka u okolici. Termalni izvori se javljuju u vulkanskim regijama te u područjima gdje su slojevi stijena nastali u geološki novije vrijeme. U tim krajevima česti su i gejziri, spektakularni oblici vrućih izvora, kod kojih voda sa plinovima i parom visoko štrca u zrak. Izvori koji sadrže značajne količine otopljenih tvari zovu se mineralni izvori. Većina termalnih izvora bogata je otopljenim mineralima, a brojni izvori mineralne vode su vrući.

Kvalitet vode koja izvire ovisi o vrsti vodonosnika i slojeva stijena kroz koju voda prolazi, uz brojne druge faktore; temperaturu, količinu voda. Pijesak i šljunak su vodonosnici koji daju dobar kvalitet voda, osobito u vlažnim regijama.

Kad se vodotok napaja iz više izvora, obično se najviši smatra izvorom, a ostali pritocima.

## Reference

## Vanjske veze

* *Spring* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Kordiljeri San Blas

| Kordiljeri San Blas
 |
| --- |
| Dio
 |
|  |
| Dužina masiva: | 160 km
 |
| Širina masiva: | km
 |
| Površina masiva: | km²
 |
| Najviši vrh: | Cerro Cartí (748 m)
 |
| Zaštićene oblasti: | Kordiljeri San BlasPozicija masiva u Panami |
| Država: |  Panama
 |

**Kordiljeri San Blas** je niski planinski masiv u Panami, koji se proteže u dužini od nekih 160 km od kolumbijske granice na istoku do zaljeva San Blas u Guna Yali na zapadu.

## Karakteristike

Masiv je sastavljen od brda od kojih je najviše Cerro Cartí visoko 748 metara, ostala viša brda su; Cerro Bruja, Cerro Jefe, Cerro Brewster, Cerro Grande i Cerro Tacarcuna.

U masivu izvor brojne rijeke među njima i Rijeka Bayano.

## Reference

## Vanjske veze

* *Cordillera de San Blas* (na portalu Mapcarta) (`en`)
# Građevinarstvo

Izgradnja oblakodera
Građevinarstvo
**Građevinarstvo** je široka inženjerska disciplina planiranja, projektovanja, konstruisanja, održavanja i upravljanja, koja podrazumjeva niskogradnju i visokogradnju, izgradnju saobraćajnih objekata i drugih arhitektonskih civilnih infrastruktura.

* Niskogradnja obuhvata saobraćajnice (puteve, mostove, pruge itd.).
* Hidrogradnja se bavi izgradnjom građevina za kontrolu vodotokova (brane, ustave, kanali...).
* Arhitektura (visokogradnja) se bavi gradnjom zgrada svih vrsta (kuće, stambene, poslovne, administrativne itd. zgrade).

Materijali koji se najčešće koriste u građevinarstvu su:

* šljunak,
* kamen,
* pesak,
* cement,
* čelik,
* drvo,
* katran, kao i mnogi drugi materijali

## Vanjske veze