# Władysław Reymont

|  Władysław Reymont |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Władysław Stanisław Reymont 7. svibnja 1867.  Kobiele Wielkie, Poljska (tada  Rusko Carstvo) |
| Smrt | 9. prosinca 1925. (dob: 58)  Varšava, Poljska |
| Počivalište | groblje Powązki  Varšava, Poljska |
| Supružnik | Aurelia Szacnajder Szabłowska (1902–1925) |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | pisac |
| Opus |
| 1892. – 1925. |
| Književni pravac | realizam, naturalizam, Mlada Poljska |
| Jezik | poljski jezik |
| Znamenita djela |
| * *Ziemia obiecana* (roman, 1899.)
* *Chłopi* (roman, 1904. – 1909.)
 |
| Nagrade |
| Nobelova nagrada za književnost (1924.) |
| Potpis |
|  |

**Władysław Stanisław Reymont** (poljski:  [vwaˈdɨswaf ˈrɛjmɔnt] ), rođen kao **Rejment** (Kobiele Wielkie, 7. svibnja 1867. – Varšava, 5. prosinca 1925.), poljski pisac, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1924. godine. Njegova najznačajnija djela su roman *Ziemia obiecana* (srpskohrvatski: *Obećana zemlja*) te epski, četverotomni roman *Chłopi* (srpskohrvatski: *Seljaci*).

Rođen u osiromašenoj plemićkoj obitelji, Reymont se školovao da bude krojač, ali je radio kao portir na željeznici te kasnije kao član glumačke družine. Inspiriran čestim i brojnim putovanjima, počeo je pičati kratke priče u duhu realizma. Prvi veliki uspjeh ostvario je 1899. s romanom *Ziemia obiecana* (srpskohrvatski: *Obećana zemlja*), koji je ukazao na zapanjujuću društvenu nejednakost, siromaštvo, konfliktni multikulturalizam i izrabljivanje radnika u industrijskom gradu Łódźu. Svrha ovog romana bila je ukazati na posljedice ekstremne industrijalizacije te kako ona utječe na društvo u cjelini. Godine 1900. teško je ozljeđen u željezničkoj nesreći, što je stopiralo njegovu književnu karijeru do 1904. godine, kada je izašao prvi tom romana *Chłopi* (srpskohrvatski: *Seljaci*).

Bio je popularan u komunističkoj Poljskoj zbog svog stila te simbola koje je koristio, posebice ranih socijalističkih ideja, idealiziranog prikazivanja ruralnih sredina te kritike kapitalizma, što su sve redom bile odlike državnog socrealizma u doba komunizma. Danas se njegova djela ubrajaju među djela pokreta Mlada Poljska, čiji su pripadnici priglili dekadenciju i književni impresionizam.

## Biografija

### Rani život i obrazovanje

Reymont je rođen u selu Kobiele Wielkie kraj Radomskog kao Stanisław Władysław Rejment. Bio je jedno od devetero djece orguljaša Józefa Rejmenta i Antonine Kupczyńske. Njegova majka, koja je dolazila iz osiromašene plemićke obitelji iz krakovske regije, imala je talent za pričanje priča. Djetinjstvo je proveo u Tuszynu, kraj Łódźa, gdje se njegov otac preselio kako bi radio u bogatijoj župi. Kao dijete je bio inatljiv i tvrdoglav; nakon nekoliko godina u lokalnoj školi, otac ga je poslao k svojoj najstarijoj sestri u Varšavu na skrb, gdje ga je njezin suprug pripremao za krojački zanat. Strukovne ispite položio je 1885. godine, što je jedina formalna obrazovna diploma koju je ikada dobio u životu. Međutim, nije proveo ni dana radeći kao krojač, što je iritiralo njegovu obitelj.

Prvo je pobjegao od kuće i postao član provincijskog putujućeg teatra, a na ljeto se vratio u Varšavu i glumio na ljetnom festivalu. Nakon otprilike godinu dana vratio se u Tuszyn bez novca te je, zahvaljujući vezama svog oca, dobio posao portira na željeznici kraj Koluszkog za plaću od 16 rubalja mjesečno. U tom će periodu pobjeći još dva puta: godine 1888. pobjegao je u Pariz i London kao vidovnjak s njemačkim duhovnjakom, a onda se ponovo kako bi se pridružio glumačkoj družini. Nakon što ponovo nije uspio (jer nije bio talentiran glumac), vratio se kući. Jedno je vrijeme boravio i u Krosnowi kraj mjesta Lipce (koje je 1983. godine preimenovano u Lipce Reymontowskie njemu u čast), a razmišljao je i o tome da se pridruži pavlinima u Częstochowi. Živio je i u Kołaczkowu, gdje si je kupio kuću.

### Književna karijera

Rukopis Reymontovog romana *Chłopi* (srpskohrvatski: *Seljaci*).
Njegova književna karijera započela je 1892. godine, kada je časopis *Głos* prihvatio objaviti njegove *Korespondencje* iz Rogówa, Koluszkog i Skierniewica; tada se vratio u Varšavu s nekoliko neobjavljnih priča i malom količinom novca. Tamo je posjećivao urednike časopisa i novina te se počeo družiti s drugim piscima, koji su uočili njegov talent, među kojima je bio i Aleksander Świętochowski. U ovom je periodu odlučio promijeniti svoje prezime u **Reymont** i to kako bi ga "novo" prezime zaštitilo, u ruskom dijelu podijeljene Poljske, od bilo kakvih potencijalnih problema jer je ranije u austrijskom dijelu Galicije objavio djelo koje carski cenzori ne bi odobrili. Historičar Kazimierz Wyka smatra kako je promjena izvršena i zato da bi se izbjegla bilo kakva asocijacija na riječ *rejmentować*, koja u nekim lokalnim dijalektima znači "psovati".

Godine 1894. otišao je na jedanaestodnevno hodočašće u Częstochowu, a to je iskustvo 1895. godine pretočio u putopisni tekst "Pielgrzymka do Jasnej Góry" (srpskohrvatski: "Hodočašće na Svijetlu goru"); danas se ovo smatra klasičnim primjerom njegove putopisne proze.

Počeo je slati svoje priče časopisima te je, potaknut dobrim kritikama, počeo pisati romane. Tako su nastali romani *Komediantka* (srpskohrvatski: *Prevarantica*, 1895.) i *Fermenty* (1896.). Djela su mu donosila i novac te je, kako više nije bio siromašan, počeo zadovoljavati svoju strast za putovanjima, posjećujući Berlin, London, Pariz i Italiju. Po povratku je nekoliko mjeseci proveo u Łódź, skupljajući materijal za novi roman po narudžbi varšavskog časopisa *Kurier Codzienny*. Tako je nastao njegov slavni roman *Ziemia obiecana* (srpskohrvatski: *Obećana zemlja*), prihodi od kojega su mu omogućili novo putovanje u Francusku, gdje se družio s poljskim emigrantima, među kojima su bili Jan Lorentowicz, Stefan Żeromski, Stanisław Przybyszewski i Lucjan Rydel. Ipak, novac je brzo nestao, a prihodi od književnosti ipak nisu bili toliko visoki da bi mu omogućili da stalno putuje.

Godine 1900. godine teško je ozlijeđen u željezničkoj nesreći, zbog čega mu je željeznica Varšava–Beč isplatila naknadu od 40,000 rubalja. Tijekom liječenja, o njemu se skrbila Aurelia Szacnajder Szabłowska, s kojom će se 1902. godine vjenčati i to nakon što je platio poništenje njezinog prvog braka. Njena disciplina djelomično je ograničila njegovu strast za putovanja, međutim ni tada nije odustao od posjeta Francuskoj (gdje je u periodu od 1901. do 1908. godine napisao dijelove svog najvažnijeg djela, *Chłopi* ) ili Zakopanu. Imao je i ambiciju postati zemljoposjednik, ali njegov pokušaj upravljanja imanjem u Sieradzu iz 1912. neslavno je propao; iako je kasnije kupio imanje u Kołaczkowu, ono mu nije bilo stalna rezidencija, naročito zimi. Godine 1919. otputovao je u Sjedinjene Države na trošak poljske vlade.

### Nobelova nagrada i smrt

Portret iz 1925. godine.
Reymont je 1924. godine dobio Nobelovu nagradu za književnost. Predložio ga je Anders Österling, član Švedske akademije, a Reymont je pobijedio ispred Thomasa Manna, Georgea Bernarda Shawa i Thomasa Hardyja. Poljska javnost smatrala je da je nagradu trebao dobiti Stefan Żeromski, a ne Reymont; Żeromski je navodno odbijen zbog svojih izraženih antinjemačkih sentimenata. Reymont, ipak, zbog srčanih problema nije mogao prisustvovati ceremoniji tako da su medalja i nagrada od 116,718 švedskih kruna poslane na njegovu adresu u Francuskoj, gdje se bio liječio.

Nakon što mu se zdravstveno stanje blago poboljšalo, godine 1925. posjetio je sastanak poljoprivrednika u selu Wierzchosławice kraj Krakówa, gdje ga je Wincenty Witos predstavio kao člana Poljske narodne stranke "Piast", pohvalivši njegove spisateljske vještine. Nedugo nakon toga, Reymontovo se zdravlje naglo pogoršalo. Preminuo je u prosincu 1925. godine te je pokopan na groblju Powązki. Urna s njegovim srcem položena je u stup u Crkvi Svetog križa u Varšavi.

## Opus

Reymont je bio prozni pisac, a njegov opus sastoji se od 30-ak proznih tekstova različitih vrsta; pisao je putopisne izvještaje, kratke priče (koje su objavljivane i u zbirkama) u kojima se bavio temama iz vlastitog života (glumačke družine, život na selu, željeznica) te romane. Kritičari su njegov stil opisivali kao realistički ili čak naturalistički. Međutim, tu se nije radilo o "posuđenom" naturalizmu drugih europskih pisaca već o prikazu iskustava koje je on sam, kao autor, proživio. Reymont je u suštini bio autodidakt bez visokog obrazovanja i poznavanja stranih jezika, tako da je njegova književnost bila temeljena na iskustvu, a ne na književnoj teoriji; u tom je pogledu sličan autorima kao što su Mikołaj Rej i Aleksander Fredro.

### Bibliografija

**Napomena:** Ovo je nepotpun popis djela i sadrži samo glavne romane i dio kratke proze.

| Godina
 | Naslov
 | Srpskohrvatski naslov
 | Izdavač
 | Vrsta
 | Napomene
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1892.
 | *Korespondencje* | *Korespondencije* | *Głos* | zbirka pisama
 |  |
| 1895.
 | *Pielgrzymka do Jasnej Góry* | *Hodočašće na Svijetlu goru* |  | putopisni izvještaj
 |
| 1896.
 | *Komediantka* | *Prevarantica* |  | roman
 | Prvi dio priče o Janini Orłowskoj
 |
| 1897.
 | *Fermenty* |  |  | roman
 | Drugi dio priče o Janini Orłowskoj
 |
| 1899.
 | *Ziemia obiecana* | *Obećana zemlja* | Gebethner i Wolff
 | roman
 |  |
| *Lili: żałosna idylla* | *Lili: Žalosna idila* |  | roman
 |  |
| *Sprawiedliwie* | *Pošteno* |  | roman
 |  |
| 1904. ↓ 1909.
 | 1904.
 | *Chłopi* | Tomovi I i II
 | *Seljaci* | *Tygodnik Illustrowany* (prvi dijelovi) Gebethner i Wolff (cjelovito izdanje)
 | roman
 | Objavljen u četiri toma, nagrađen Nobelovom nagradom za književnost
 |
| 1906.
 | Tom III
 |
| 1909.
 | Tom IV
 |
| 1907.
 | *Na Krawędzi: Opowiadania* | *Na rubu: Priče* |  | zbirka priča
 |  |
| 1910.
 | *Marzyciel* | *Sanjar* |  | roman
 |  |
| 1911.
 | *Wampir* | *Vampir* |  | roman
 |
| 1914. ↓ 1919.
 | *Rok 1794* | I. dio: *Ostatni Sejm Rzeczypospolitej* | *1794.* | *Posljednji republički Sejm* |  | roman
 | Objavljen u tri dijela
 |
| II. dio: *Nil desperandum!* | *Nikad ne očajavaj!* |
| III. dio: *Insurekcja* | *Ustanak* |
| 1916.
 | "Z ziemi chełmskiej. Wrażenia i notatki"
 | "Iz Chełma: Utisci i bilješke"
 |  | kratka priča
 |  |
| 1917.
 | *Przysiega* | *Zakletva* |  | roman
 |  |
| 1923.
 | "Śmierć"
 | "Smrt"
 |  | novela
 |  |
| 1924.
 | "Legenda"
 | "Legenda"
 |  | kratka priča
 |  |
| *Bunt* | *Ustanak* |  | roman
 |  |

## Reference

## Vanjske veze

Digitalne zbirke
* Djela čiji je autor Władysław Reymont na Projektu Gutenberg
* Works by or about Władysław Reymont at Internet Archive
* Works by Władysław Reymont at LibriVox (public domain audiobooks)

Ostale veze
* Reymont pages at University of Buffalo's Polish Info Center
* Władysław Stanislaw Reymont at Culture.pl
* List of Works