Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Osciloskop

Tipični analogni osciloskop.
Prikaz minimalnih kontrola osciloskopa, Napon (vert. osa) i Vrijeme (hor. osa)
**Osciloskop** je uređaj koji služi za prikazivanje promjene električnog napona u nekom vremenskom periodu. Na svom ekranu prikazuje stvaran oblik napona koji se mijenja u vremenu, tako da se mogu izvesti mjerenja i poređenja sa drugim talasnim oblicima.

Osciloskop se može donekle posmatrati kao jednostavna crtaća mašina, koja crta graf veličine napona kako vrijeme prolazi. Oblik talasa koji se crta je dakle, graf napona kroz vrijeme ili V(t).

## Analogni i digitalni osciloskop

Postoje dvije podvrste, analogni i digitalni osciloskopi. Oba se mogu koristiti za osnovna mjerenja. Glavna prednost novijih digitalnih osciloskopa je što mogu da sačuvaju sliku ekrana za analizu i snime fluktuacije napona u formatu razumljivom računarima.

Analogni osciloskop radi tako što primjenjuje mjereni analogni napon na elektronski snop u katodnoj cijevi. Ovisno o naponu, snop je pomjeren gore ili dolje, i takva slika se prikazuje na ekranu.

Digitalni osciloskop pretvara analogni napon koji se mjeri u digitalni oblik putem AD pretvarača. Digitalna informacija se onda koristi za prikaz na ekranu i snimanje podataka ako je potrebno.

## Operacija

Postoje razne vrste osciloskopa, sa raznim brojevima mjernih kanala i raznim namjenama. Ipak, svi imaju kao zajedničko podešavanje vremenske baze (sekunda-milisekunda-mikrosekunda po horizontalnom podioku) i naponske rezolucije (Volt-milivolt po vertikalnom podioku). Sa ovim podešavanjima, moguće je dovesti signal koji se posmatra na pravu veličinu za mjerenje.

Nadalje, skoro svi osciloskopi imaju podešavanje takozvanog „trigera“ (tačke okidanja), kojom se u stvari bira sa čim će se mjereni signal sinhronizirati. Obično je moguća sinhronizacija sa signalom (rastući ili padajući dio), mrežnim naponom (50 ili 60 Herca) i drugo.

## Vanjske veze

* Uvod u mjerenja osciloskopom Arhivirano 2007-11-25 na Wayback Machine-u
* Sajt posvećen katodnim cijevima Arhivirano 2010-12-03 na Wayback Machine-u
* Osciloskop NPP Arhivirano 2009-02-06 na Wayback Machine-u
* Uvod u mjerenja osciloskopom
* Mjerenja digitalnim osciloskopom
* Uputstvo za popravljanje Arhivirano 2009-06-20 na Wayback Machine-u

## Literatura

* Principles of Electric Circuits, 7th edition, Thomas I. Floyd, Prentice Hall, ISBN 0-13-098576-7, strane 446-448
# Potenciometar

Potenciometar| Tipični jednookretni potenciometar |
| Tip komponente | pasivna |
| Princip rada | razdelnik napona |
| Izumitelj | Johann Christian Poggendorff |
| Prva proizvodnja | 1841. |
| Pinovi | 1 (fiksni), 2 (varijabilni), 3 (fiksni)  |
| Elektronski simbol |
|  (IEC Standard)  (ANSI Standard) |

**Potenciometar** je promjenljivi otpornik koji funkcionira kao razdjelnik napona. Potenciometri omogućavaju „biranje“ otpora, odnosno kontinualno podešavanje otpora od praktično 0 oma do najveća naznačene vrednosti koja određuje opseg. Većina potenciometara obeležena je gornjom vrednošću (npr. 10K, 50K, 100K, 1M). Opseg potenciometra je samo približan. Ako na potenciometru nema oznake, može se upotrebiti multimetar da se odredi opseg.

Vrednost otpora obično se podešava okretanjem osovine ili pomicanjem klizača. Promjena električnog otpora može biti linearna (ravna) ili logaritamska. Potenciometri su uglavnom obrtnog tipa, dok se potenciometri s klizačem najčešće koriste kod stereo uređaja.

Potenciometar može biti sa stalnim rasporedom (najmanje dva serijski spojena otpornika) ili s promjenljivim rasporedom otpora (promjenljivi otpornik s kliznim spojem). Kako su padovi napona na pojedinim dijelovima otpornika razmjerni električnim otporima tih dijelova, mogu se odabrati određeni dijelovi napona između krajeva potenciometra. Ako je promjenljivi otpornik umjeren u pripadnim naponima, služi kao usporedbeno mjerilo napona (na primjer u Poggendorffovu postupku usporedbe).

Potenciometar je otpornički razdjelnik električnoga napona, s promjenljivim rasporedom otpora (lijevo) ili sa stalnim rasporedom (desno); *VS* – napon, *R* – električni otpor.
## Izvori

## Povezano

* Elektronske komponente

Potenciometar na Wikimedijinoj ostavi
# Dalekovod

Dalekovodni stupovi predviđeni za nošenje i zatezanje dalekovoda.
Primjer jednog alučel vodiča na kojem se vidi u sredini snop od 7 čeličnih žica okruženih s 4 kružna sloja aluminijskih vodiča.
**Dalekovod** je elektroenergetski nadzemni vod (slobodni vod, zračni vod) izmjenične ili istosmjerne struje visokog električnog napona koji služi za prijenos električne energije, bilo velikih snaga, bilo na velike udaljenosti, ili oboje. Električna energija prenosi se neizoliranim vodičima koji su, zbog opasnosti od visokog napona za okolinu, postavljaju visoko iznad zemlje. Kao materijali za vodiče najviše se upotrebljavaju aluminij ili aluminijeve slitine. Električni vodiči se izrađuju u obliku užeta sukanjem od pojedinih žica, a najčešća je izvedba kombinirano uže sukano od žica iz dvaju različitih materijala, od kojih jedan (aluminij) služi za vođenje struje, a drugi (čelik) preuzima mehanička naprezanja (takozvani alučel vodič). Za napone više od 300 kV sastavljaju se vodiči pojedinih faza od dva, tri ili više užeta na međusobnom razmaku od 30 do 60 centimetara (snopovi vodiča), kako bi se izbjeglo štetno tinjavo izbijanje (korona) na vodičima. Uporišta vodičima su dalekovodni stupovi predviđeni za nošenje i zatezanje, a izrađuju se najčešće kao rešetkaste konstrukcije od kutnoga profilnoga pocinčanog čelika. Između stupa i vodiča postavljaju se ovjesni električni izolatori sastavljeni od niza izolatorskih članaka od elektroporculana, kaljenog stakla ili sintetskih materijala mehanički pojačanih staklenim vlaknima.

Dalekovodima se električna energija prenosi od velikih elektrana do transformatorskih stanica za sniženje električnog napona u graničnim dijelovima područja s koncentriranom potrošnjom električne energije (gradovi, velika industrijska postrojenja i tako dalje). Električne snage koje se prenose pojedinim dalekovodima iznose između nekoliko desetaka do više tisuća MW, već prema visini napona. Prijenosnim naponima smatraju se međufazni naponi, i to od 50 kV do danas najviših izmjeničnih napona od 1200 kV, odnosno najviših istosmjernih napona od 1500 kV (između polova). U Hrvatskoj su u upotrebi izmjenični prijenosni nazivni naponi 110 kV, 220 kV i 400 kV. Duljine pojedinih dalekovoda dosežu danas i više tisuća kilometara.

## Sustav za uzemljenje dalekovoda

Sustav za uzemljenje dalekovoda je zaštitni sustav koji se sastoji od uzemljivača ukopanih u zemlju, katkad i od dozemnog voda. Svrha je uzemljenja da štiti ljude koji se zateknu u blizini stupova kada nastane dozemni spoj vodiča dalekovoda (proboj tijela električnog izolatora ili preskok kroz zrak uzduž izolatora), ali i da poveća pouzdanost ograničavanjem povratnih preskoka pri udaru munje u stup ili zaštitno uže.

### Zaštitno uže

Zaštitno uže je vodič koji se postavlja iznad strujnih električnih vodiča i izravno spaja sa stupovima, a zadaća mu je spriječiti izravne udare munja u strujne vodiče. Vod je opremljen i priborom, koji uglavnom čine razni manji dijelovi za električno i mehaničko spajanje pojedinih dijelova dalekovoda, za zaštitu izolatora od električnoga luka, te za prigušenje mehaničkih vibracija vodiča uzrokovanih strujanjem zraka.

## Reference
# Bivša Jugoslavija

**Bivša Jugoslavija** je izraz koji se koristi za:

* SFRJ, država koja je postojala od 1943. do 1992. godine;
* Jugosfera, ili područja država nastalih njenim raspadom.
# Digitalna elektronika

Digitalno kolo koje deluje kao binarni sat, povezano na modelskoj ploči.

**Digitalna elektronika** je deo elektronike u kome se umesto analognih signala koriste digitalni signali. Digitalna elektronika se najčešće predstavlja Bulovom algebrom i osnova je za sva digitalna kola računara, mobilnih telefona i brojnih drugih uređaja.

Najčešća „fundamentalna jedinica“ digitalne elektronike je logička kapija. Kombinovanjem brojnih logičkih kapija (od 10 do stotina hiljada) se mogu stvoriti složeniji sistemi. Složeni sistem digitalne elektronike se obično naziva digitalno kolo.

## Vanjske veze
# Ugrađeni sistem

**Ugrađeni sistem** (eng. *embedded system*) je računarski sistem posebne namjene, koji je potpuno inkapsuliran uređajem koga nadzire. Ugrađeni sistem ima posebne zahtjeve i izvršava unaprijed određene zadatke, za razliku od ličnog računara opšte namjene. Ugrađeni sistem je programljivi sklopovski uređaj. Programljivi sklopovski čip je 'osnovni materijal' i programira se posebnim primjenama. Ovo je navedeno radi razumijevanja u poređenju sa starijim sistemima sa potpuno funkcionalnim sklopovljem ili sistemima sa sklopovljem opšte namijene i programskom podrškom učitanom spolja. Ugrađeni sistemi su kombinacija sklopovlja i programske podrške koji olakšava masovnu proizvodnju i mnoštvo primjena.

## Literatura

* John Catsoulis (May 2005). *Designing Embedded Hardware, 2nd Edition*. O'Reilly. ISBN 0-596-00755-8.
* James M. Conrad; Alexander G. Dean (September 2011). *Embedded Systems, An Introduction Using the Renesas RX62N Microcontroller*. Micrium. ISBN 978-1935-7729-96.

## Vanjske veze

* Embedded sistemi
* Trends in Cyber Security and Embedded Systems Dan Geer, November 2013
* Modern Embedded Systems Programming Video Course YouTube, ongoing from 2013
* Embedded Systems Week (ESWEEK) yearly event with conferences, workshops and tutorials covering all aspects of embedded systems and software
* Workshop on Embedded and Cyber-Physical Systems Education Arhivirano 2018-02-11 na Wayback Machine-u, workshop covering educational aspects of embedded systems
# Električna shema

Šema prostor elektronskog kola koje ima napajanje, LED i otpornik.
**Električna šema** (takođe **elektronska shema**, **shema kola**, **dijagram kola**, **električni dijagram** ili **šematski dijagram**) je grafički prikaz električnog kola.

Šematski dijagram pokazuje kako su povezane komponente u kolu, i služi kao neka vrsta mape za pravljenje elektronskih kola. Na šemama su prikazani elektronski simboli koji predstavljaju komponente i linije koje predstavljaju način njihovog povezivanja.
 Sheme imaju dve osnovne svrhe:

* Pokazuju kako da reprodukujete kolo. Čitanjem šeme, prepoznavanjem simbola i praćenjem njihovih međusobnih veza, možete napraviti kolo prikazano na šemi.
* Omogućavaju da razumete kako kolo radi, kako bi se ono moglo popraviti ili zameniti neipravna komponenta.

Na svim šemama prilično se poštuju standardne konvencije, ali postoje varijacije. Šeme se mogu razlikovati na osnovu vremena kada su nastale, zemlje porekla, konvencije projektanta i mnogih drugih činilaca.

## Elektronski simboli

Simbol u elektronici koristi se za predstavljanje različitih elektroničkih komponenti ili funkcija, poput žica, baterija, otpornika i tranzistora, u šematskom dijagramu električnog ili elektronskog kola. U savremenim šemama elektronskih kola koristi se nekoliko stotina simbola, ali za efikasan rad je neophodno zapamtiti svega nekoliko desetina, dok se ostali mogu potražiti u priručnicima i knjigama kada zatrebaju.

Simbol komponente na šemi često prati identifikaciona oznaka, na primer R1 ili Q3. Prihvaćeno je da se za tip komponente koristi slovo. Obično se *R* koristi za otpornik, *C* za kondenzator, *D* za diodu, *L* za induktivni kalem, *T* za transformator, *Q* za tranzistor i *U* ili *IC* za integrisano kolo. Ako u kolu postoji više komponenata istog tipa, brojčani sufiks (R3, na primer) identifikuje određenu komponentu.

## Povezivanje

Animiran šematski prikaz električnog voda.
Na elektronskim šemama se uglavnom ne pravi razlika između načina povezivanja komponenata. Šematsko predstavljanje povezivanja samo pokazuje kuda ide koja žica. Na složenijim šemama neke linije moraju da prelaze jedna preko druge. Zato je neophodno da znate kada ukrštene linije predstavljaju vezu dve žice, a kada ne. Na idealnoj modernoj šemi, povezane i nepovezane žice prikazujete na sledeči način:

* Prekid ili polukrug predstavljaju nepovezane žice.
* Tačka na mestu preseka dve žice označava da su one povezane.

Ovaj način prikazivanja međuveza nije univerzalan, pa morate proveriti stil crtanja šeme da biste otkrili koje su žice povezane a koje nisu. Na primer, na nekoj šemi, povezane žice mogu biti nacrtane bez tačke koja označava mesto preseka.

## Izvori

## Povezano

* Simboli u elektronici
* Elektronske komponente
* Elektronsko kolo
# Aktivne komponente

**Aktivne komponente** su delovi elektronskih uređaja koje **mogu** aktivno da utiču na promenu električne struje - signala u okviru električnog kola. Aktivne komponete se dele na:

## Elektronske cevi

* Dioda
* Trioda
* Pentoda

## Tranzistore

### Germanijumski tranzistori

### Silicijumski tranzistori

* PNP
* NPN
* FET
* MOS FET

## Integralna kola

* analogna integralna kola
* digitalna integralna kola
# Šotkijeva dioda

Schottkyjeva dioda| Različite vrste Schottky dioda |
| Tip komponente | Pasivna |
| Izumitelj | Walter H. Schottky |
| Pinovi | anoda i katoda |
| Elektronski simbol |
|  |

**Šotkijeva dioda** ili **dioda Šotkog**, je posebna vrsta diode koja ima veoma kratko vrijeme uključivanja i isključivanja (tipično 100 ps), kao i znatno niži prag provođenja nego kod običnih silicijumskih dioda.

## Izrada

Izrađuju se tako što se direktno na poluprovodnik N vrste nanosi metal. Elektroni iz poluprovodnika prelaze u metal zbog difuzije, pa se u poluprovodniku obrazuje prostorno naelektrisanje u kojem se nalaze nekompenzovani pozitivni joni. Ovo prostorno naelektrisanje postoji praktično samo u poluprovodniku, pa je električno polje manje nego u normalnom PN-spoju. Elektroni mogu da prelaze iz poluprovodnika u metal, jer je energija elektrona u metalu manja, ali obrnuto ne mogu. Na ovaj način se dobije usmjerački spoj između poluprovodnika i metala, a takođe i priključak za anodu. Drugi kontakt se dobije tako što se naknadno obrazuje oblast sa velikom koncentracijom N+ primjesa, pa se dobije N+ oblast, koja je slična provodniku. Na N+ oblast se nanosi metal sa kojim se obrazuje neusmjerački kontakt, koji čini katodu diode.

Kod Šotki dioda nema prelaza šupljina iz P u N oblast, kao ni elektrona iz N u P oblast, pa ne postoji difuzna kapacitivnost spoja. Vrijeme uključivanja i isključivanja je veoma kratko i iznosi tipično 100 ps.

## Karakteristike

Prag provođenja Šotki diode je manji nego kod običnih silicijumskih dioda jer je potencijalna barijera manja. Prag provođenja može se mijenjati promjenom gustine primjesa u poluprovodniku. Što je veća koncentracija primjesa, niži je inverzni napon i niži je prag provođenja, skoro jednak nuli, ali je relativno velika i inverzna struja. Na primjer kod diode BAS40-03 firme Simens prag provođenja je oko 0,25 V, a inverzni napon je oko 40 V. Kod diode BAS70-03 iste firme prag provođenja je oko 0,4 V, a inverzni napon oko 70 V.

## Upotreba

Šotki diode se upotrebljavaju u veoma brzim prekidačkim kolima. Šotki diode sa velikom koncentracijom primjesa se koriste u oblasti mikrotalasa (10 GHz). Postoji posebna vrsta usmjeračkih Šotki dioda za struju do nekoliko desetina ampera (na primjer BYS76 firme Simens za struju do 75 A), koje se upotrebljavaju u brzim usmjeračkim kolima ili kod impulsnih regulatora napona.

## Reference

## Vanjske veze
# Zenerova dioda

Zenerova dioda| Zener dioda |
| Tip komponente | Activna |
| Princip rada | Zenerov efekt |
| Izumitelj | Clarence Zener |
| Pinovi | anoda i katoda |
| Elektronski simbol |
|  |

**Zenerova dioda** je silicijumska poluprovodnička dioda, čiji je probojni napon u inverznom režimu rada značajno manji nego kod uobičajnih dioda zahvaljujući Zener efektu. Napon proboja diode pri inverznoj polarizaciju se često zove *zenerov napon*. Zener diode se koriste za stabilizaciju i ograničavanje napona.

Nazvana je po američkom naučniku Klarensu Zeneru. On je objasnio kako se kod poluprovodničkih dioda sa velikom koncentracijom nečistoća povećava provodnost u inverznom režimu rada usled tuneliranja elektrona iz valente u provodnu oblast. Ova pojava dominira u diodama sa inverznim naponom proboja do 5 volti. Za diode sa većim probojnim naponom dominira efekat lavine, pojava da električno polje ubrza elektrone toliko da udarom o atome iz valentne oblasti izbijaju nove elektrone u provodnu oblast, ali uobičajeno je da se i takve diode takođe nazivaju zener diodama, dok se naziv *probojna dioda* koristi samo za više napone.

Kod Zenerevog efekta temperaturni koeficijent je negativan, a kod lavinskog efekta je pozitivan, pa je ukupan temperaturni koeficijent najmanji za diode sa zener naponom od oko 5 volti, jer su tada oba efekta ujednačena.

## Reference
# Tunelska dioda

Tunelska dioda| 1N3716 tunelska dioda (sa 0.1" jumperom radi razmere) |
| Tip komponente | pasivna |
| Princip rada | kvantno mehanički efekat poznat kao tuneliranje |
| Izumitelj | Leo Esaki Yuriko Kurose Takashi Suzuki |
| Prva proizvodnja | 1957. |
| Pinovi | anoda i katoda |
| Elektronski simbol |
|  |

**Tunelska dioda** ili **Esakijeva dioda** je posebna vrsta poluvodičke diode koja se sastoji od vrlo tankog zapornog sloja (pn-spoja) pri čemu su i p-sloj i n-sloj ekstremno dotirani. Zbog takva spoja elektronima se omogućuje tuneliranje iz vodljivog pojasa n-strane kroz barijeru na p-stranu tunelskim efektom. Na jednom dijelu porastom napona dolazi do pada struje. Upotrebljava se za vrlo brze elektronske komponente, pa i kao memorija.

## Reference

## Vanjske veze
# Varikap

Varikap dioda| Unutarnja struktura varikap diode |
| Tip komponente | pasivna |
| Pinovi | anoda i katoda |
| Elektronski simbol |
|  |

**Varikap** (varijabilno kapacitivna) ili **varaktor** (varijabilno reaktantna) **dioda** je poluvodička dioda kod koje se iskorištava ovisnost kapaciteta PN-spoja o naponu.

Upotrebljava se u zapornom području, tj. kada je napon na katodi pozitivniji od napona na anodi, pa se kapacitet smanjuje povećanjem napona. Ova pojava postoji na svakom PN-spoju, međutim varikap dioda je izvedena tako da se postigne što veći raspon promjene kapaciteta, npr. do 10:1. Pri tome je obično širina osiromašenog sloja proporcionalna kvadratnom korijenu primijenjenog napona, pa je kapacitet obrnuto proporcionalan kvadratnom korijenu napona, iako se promjenom profila dopiranja mogu postići i drugačiji odnosi.

Glavna primjena je za ugađanje titrajnih krugova umjesto mehaničkih promjenljivih kondenzatora, a također i u naponski kontroliranim oscilatorima (VCO), za automatsku kontrolu, regulaciju i modulaciju frekvencije te u parametričkim pojačalima. Pri tome kontrolni napon može biti stalan ili sporo promjenjiv (ugađanje i regulacija), niske frekvencije (modulacija) ili visoke frekvencije (parametričko pojačalo).
# MESFET

**Metalni poluprovodni tranzistor sa efektom polja** (en. *metal–semiconductor field-effect transistor*, skraćeno **MESFET**) je podvrsta spojnih JFET tranzistora gde se umesto običnog PN spoja na mestu gejta (G) nalazi Šotki dioda.

## Konstrukcija

MESFET tranzistori se izrađuju kompleksnim poluprovodničkim tehnologijama. Materijali od kojih mogu da se izrađuju su GaAs, InP, SiC s tim da je najčešće korišćen materijal GaAs. Ovi tranzistori su mnogo brži ali i mnogo skuplji od silicijumskih JFET ili MOSFET tranzistora a povećana cena dolazi usled tehnologije neophodnosti eliminisanja nečistoća. MESFET tranzistori se koriste za frekvencije do 45 MHz i obično su u upotrebi u mikrotalasima za potrebe komunikacionih uređaja i radara. Prvi MESFET je napravljen 1966 godine i nakon godinu dana su predstavljene njegove karakteristike na vrlo viskim frekvencijama

## Funkcionalnost

MESFET je u suštini spojni JFET tranzistor. Razlika između MOSFET i MESFET tranzistora je u tome što MESFET tranzistor nema dodat izolator ispod gejta nego metal sa poluprovodnikom generiše Šotki diodu. U tranzistorskom modu rada ova dioda je inverzno polarisana za razliku od pozitivno polarisanog Gejta kod MOSFET tranzistora.

Pri dizajnu uređaja sa MESFET-ovima treba strogo voditi računa o ograničenjima koja nastaju usled negativne polarizacije gejta (G) i nikad se ne sme dozvoliti da naponi polarizacije izađu iz određenih granica. Ukoliko su svi ovi uslovi ispoštovani uređaji sa ovim tipom tranzistora vrlo lepo rade. Najkritičniji deo dizajna je izbor dimenzija gejta koji će omogućiti rad u željenom frekventnom opsegu. Generalno, uži gejt daje bolje mogućnosti upravljanja kanalom na izabranoj frekvenciji. Razmak između sorsa (S) i drejna (D) kao u bočne dimenzije Gejta su takođe bitni za neke manje kritične parametre tranzistora.

Strujni kapacitet MESFET tranzistora je poboljšan jer je gejt bočno produžen ali je i ograničen zbog pomeranja faze duž gejta zbog efekta propagacije. Kao posledica ovog efekta dobija se da kod većine proizvedenih MESFET-ova gejt ima oblik pečurke u poprečnom preseku.

## Korišćenje

Brojne mogućnosti proizvodnje MESFET tranzistora dale su mogućnost izrade trantistora za različite sisteme. Neke od glavnih oblasti korišćenja MESFET tranzistora su vojne komunikacije kao niskošumni pretpojačavači mikrotalasnih prijemnika, vojni i civilni radarski sistemi, komercijalna optoelektronika, satelitske komunikacije u delu izlaznih pojačavača u mikrotalasnim linkovima kao i u oscilatorima.

* Polarizacija MESFET tranzistora
* Opis fizičke strukture MESFET tranzistora
* Fizička struktura sa polarizacijom

## Reference

## Vanjske veze

*  Arhivirano 2021-05-11 na Wayback Machine-u
# Tiristor

Tiristor| Thyristor |
| Tip komponente | aktivna |
| Prva proizvodnja | 1956 |
| Pinovi | anoda, kapija i katoda |
| Elektronski simbol |
|  |

**Tiristor** je poluprovodnički elemenat koji se u elektroenergetici koristi u funkciji snažnog elektronskog prekidača. Naziv tiristor sadrži grčku reč *thy* - prekidač, dok ostatak reči označava pripadnost familiji tranzistora. Tiristor se još sreće pod nazivom *SCR* (*Silicon ControlledRectifier* - silikonski upravljivi prekidač).

Tiristor je četvoroslojni poluprovodnički elemenat koji ima tri spoljašnja priključka: anodu, katodu i gejt. To je u osnovi četvoroslojna dioda sa izvodom na trećem sloju, koji se označava sa *G* (eng. *gate* - kapija) i ima funkciju upravljačke elektrode. Naponom između gejta i katode *UGK*, odnosno strujom gejta *IG* moguće je uticati na vrednost probojnog napona direktne polarizacije *Ubo* između anode i katode *UAK*, pri kojem toristor prelazi u provodno stanje.