Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Melk

| Melk
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **Savezna zemlja** | Donja Austrija
 |
| **Okrug** | Melk
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 25.7 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 1,013.6 km²
 |
| **Visina** | 213
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2015.)
 |
|  - **Urbano područje** | 5,297
 |
|  - **Urbana gustoća** | 205.7 stan. / km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 76,808
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 75.8 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+1)
 |
| **Poštanski broj** | 3390
 |
| **Pozivni broj** | 0 27 52
 |
| **Službene stranice** www.melk
 |
| Karta
 |
| Melk
 |

**Melk** je grad od 5,297 stanovnika na sjeveroistoku Austrije, on je i administrativni centar istoimenog
Okruga Melk od 76,808 stanovnika.

Historijski centar grada (Opatija Melk) kao dio Doline Wachau uvršten je 2000. na
UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi

## Geografija

Grad leži na ušću rijeke Melk u Dunav, zapadno od Sankt Pöltena u Dolini Wachau.

## Historija

Melk je osnovan kao logor rimskog garnizona.

Za srednjeg vijeka tu se nalazio zamak - rezidencija Dinastije Babenberg vladara Austrije od 976 do 1101. On je sa okolnim zemljama poklonjen - 1111. velikoj benediktinskoj opatiji Melk (osnovanoj 1089.), koja i danas dominira gradom.

Opatija je proširena i utvrđena u 14. vijeku, ali većina njenih zgrada datira iz perioda barokne restauracije izvedene između 1702. - 1736.).

Po gradu ima i nešto značajnijih renesansneih građevina, od kojih se osobito ističe dvorac Schallaburg.

Melk je danas (zajedno sa Dolinom Wachau) jedna od najvećih turističkih atrakcija Donje Austrije, osobito za crkvenih praznika kad zbog Opatije nagrne puno hodočasnika.

Melk je poznat i po svojim vinima.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice grada* (`de`)
# Enns (rijeka)

| Rijeka Enns  |
| --- |
| Rijeka kod Steyra |
| Lokacija |
| Kontinenti | Evropa |
| Regije | Centralna Evropa |
| Države |  Austrija |
| Pokrajine | Salzburg, Štajerska, Gornja Austrija |
| Gradovi | Radstadt, Steyr, Liezen |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina   – koordinate | Radstädter Tauern (Salzburg) 1750 m 47° 15′ 3″ N, 13° 22′ 10″ E |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate | između Ennsa i Mauthausena u Dunav 245 m 48° 14′ 13″ N, 14° 31′ 13″ E |
| Dužina | 254 km |
| Pritoke | Steyr, Palten |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  201 m³/s |
| Sliv   – površina | crnomorski 6,080 km² |
| Ulijeva se u | Dunav |

**Enns** (od keltskog imena za rijeku - *Anisa*) je najveća rijeka sjeverozapadne Štajerske duga 254 km, južna pritoka rijeke Dunav.

Enns je tipična rijeka Istočnih Alpa, a sa svojim slivom od 6080 km² peta po veličini u Austriji.

## Karakteristike

Rijeka Enns izvire u masivu Radstädter Tauern u saveznoj zemlji
Salzburg od tamo teče prema istoku kroz mjestimično močvarnu izduženu dolinu, između Sjevernih vapnenačkih Alpa i Centralnih Alpa, koja je nastala za vrijeme ledenog doba.

Nakon što primi pritoku Palten, teče do prijevoja Mandling i ulazi u Štajersku gdje teče kroz uski kanjon Gesäuse, dug 15 km koju je rijeka probila kroz vapnenačke Ennstalske Alpe.
Nakon što primi pritoku Laussabach, naglo okreće prema sjeveru i ulazi na teritorij Gornje Austrije.

Sjeverno od grada Steyra, u predalpskom pojasu, Enns svojim tokom formira granicu između saveznih zemalja
Gornje i Donje Austrije. Zbog nje su i stara imena tih zemalja glasila *Österreich ob der Enns* (Austrija iznad Ennsa) i *Österreich unter der Enns* (Austrija ispod Ennsa), a ulijeva se u Dunav u blizini Mauthausena.

Sredinom 19. vijeka regulirano je korito rijeke u dužini od oko 70 km na potezu od Weißenbacha do Gesäuse, s ciljem da se dobiju bolje površine za poljoprivredu i pošumljavanje. Tako da je do do 1939. tok rijeke skraćen za 19 km.

Koncern Ennskraftwerke-AG (Ennskraft) izgradio je u donjem toku rijeke, deset protočnih hidroelektrana (Schoenau, Weyer, Grossraming, Losenstein, Ternberg, Rosenau, Garsten-Sankt Ulrich, Staning, Muehlrading i Sankt Pantaleon). One su 1998. proizvele ukupno 1,8 milijardi kWh električne energije.

Najveća urbana naselje duž rijeke su: Radstadt u Salzburgu; Schladming, Gröbming, Liezen, Selzthal i Admont u Štajerskoj i Großraming, Ternberg,
Garsten, Steyr i Enns u Gornjoj Austriji.

Danas dolinom rijeke - Ennstal, ide trasa autoputa Pyhrn - transverzale između Njemačke i Slovenije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Enns, Fluss* (`en`)
# Krems

| Krems Krems an der Donau |
| --- |
| Panorama grada na DunavuPanorama grada na Dunavu |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **Savezna zemlja** | Donja Austrija
 |
| **Okrug (bezirk)** | Statutarni grad
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Reinhard Resch
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 51.61
 |
|  - **Područje utjecaja** | 923.95
 |
| **Visina** | 203
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Urbano područje** | 24,011
 |
|  - **Urbana gustoća** | 465.2 stan./ km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 56,277
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 60.9 stan./ km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 3500, 3506
 |
| **Pozivni broj** | 02732, 02739
 |
| **Službene stranice** www.krems.gv.at
 |
| Karta
 |
| Krems
 |

**Krems** službeno **Krems an der Donau** je grad na sjeveroistoku Austrije od 24,011 stanovnika.

Krems je administrativni centar istoimenog okruga od 56,277 stanovnika, kao jedan od 15 Austrijskih statutarnih gradova.

## Geografija

Krems leži u Donjoj Austriji, 70 km sjeverozapadno od Beča, na ušću rijeke Krems u
Dunav . .

Krems je poznat kao istočni (bečki) ulaz u poznatu Dolinu Wachau.

## Historija

Krems se prvi put spominje 995 kao carska fortifikacija. Status grada dobio je u 12. vijeku, kad je imao
vlastitu kovnicu novca.

Od njegove srednjovjekovne utvrde ostali su do danas očuvani toranj sa ulaznim vratima u grad (*Steiner Tor*), toranj za barut (*Pulverturm*) i gotički *Gozzoburg*.

Krems je 1938. apsorbirao susjedne gradove Stein an der Donau i Mautern (podignut na mjestu nekadašnjeg rimskog kastruma).

## Znamenitosti

Pored utvrde iz 13. vijeka, najznačajnije građevine su parohijska crkva Svetog Vida (*Heilige Veit*)
restaurirana 1616. - 1630. jedna od najstarijih austrijskih baraknih crkava i dvije gotičke crkve iz Steina.

## Privreda

Krems ima nešto metale i kemijske industrije ali je prije svega trgovačko - servisni centar svoje okolice.

Krems je odavnina poznat po proizvodnji vina i ima nekoliko odličnih vinarija, pa ga nakon berbe grožđa posjećuje puno vinskih znalaca.

## Pobratimski gradovi

* Danska, Ribe
* Njemačka, Böblingen
* Francuska, Beaune
* Njemačka, Passau
* Češka, Kroměříž
* SAD, Grapevine

## Galerija slika

* Historijski centar grada
* Spomenik sv.Trojstvu
* Centar Steina
* Gradska vijećnica

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Kremsa* Arhivirano 2016-01-12 na Wayback Machine-u (`de`)
# Schwechat

| Schwechat
 |
| --- |
| Centar grada - parohijska crkva sv. JakobaCentar grada - parohijska crkva sv. Jakoba |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **Savezna zemlja** | Donja Austrija
 |
| **Okrug (bezirk)** | Wien-Umgebung
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Karin Baier
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 44.833 km²
 |
| **Visina** | 163
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Urbano područje** | 17,154
 |
|  - **Urbana gustoća** | 382.6 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 2320
 |
| **Pozivni broj** | 01
 |
| **Službene stranice** www.schwechat
 |
| Karta
 |
| Schwechat
 |

**Schwechat** je grad na istoku Austrije od 17,154 stanovnika.

Schwechat je poznat po Bečkom međunarodnom aerodromu koji se nalazi pored grada.

## Geografija

Schwechat leži u Donjoj Austriji u Okrugu Wien-Umgebung, na zapadnoj obali Dunava, nedaleko od ušća rijeke Schwechat, udaljen desetak km jugoistočno od centra Beča.

## Historija

Za rimskih vremena na mjestu današnjeg grada bio je kastrum Schwechat se prvi put spominje u 11. vijeku, a status grada dobio je 1624.
Od 1938. samo je jedan od bečkih kvartova, ali je od 1954. ponovno vraćen u Okrug Donja Austrija.

## Znamenitosti

Najveća znamenitost grada je njegova parohijska crkva sv. Jakoba, podignuta u rokoko stilu 1764., sa neobično bogato ukrašenim enterijerom.

## Privreda

Schwechat je industrijsko predgrađe Beča, u njemu se nalazi najveća austrijska rafinerija nafte vlasništvo nacionalne kompanije OMV, nekoliko mlinova, velika pivovara i pogoni kemijske industrije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Schwechata* (`de`)
# Traisen

*Za ostale upotrebe, pogledajte Trajzen.*

| Trajzen *Traisen* |
| --- |
|  |
|  Grb
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Njemačka
 |
| Gradonačelnik
 | *Martin Kress* (FBL)
 |
| Savezna država
 | Rajna-Palatinat
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 568
 |
| Gustina stanovništva
 | 199 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, ljeti UTC+2
 |
| Nadmorska visina
 | 185 m
 |
| Površina
 | 2,8 km²
 |
| TrajzenTrajzen (Njemačke)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 55595
 |
| Pozivni broj
 | 0671
 |
| Registarska oznaka
 | KH
 |

**Trajzen** (njemački: *Traisen*) je opština u njemačkoj saveznoj državi Rajna-Palatinat. Jedno je od 119 opštinskih središta okruga Bad Krojcnah. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 568 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (*AGS*) 7133105.

## Geografski i demografski podaci

Položaj opštine u okrugu Bad Krojcnah
Trajzen se nalazi u saveznoj državi Rajna-Palatinat u okrugu Bad Krojcnah. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 185 metara. Površina opštine iznosi 2,8 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 568 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 199 stanovnika/km².

## Međunarodna saradnja

| Mjesto
 | Država
 | Vrsta saradnje
 | Od
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ec
 | Austrija
 | partnerstvo
 | 1986.
 |
| Joši-Čo
 | Japan
 | partnerstvo
 | 1995.
 |
| Izvor |

## Reference

## Literatura

* Berger, Dieter (1999). *Geographische Namen in Deutschland*. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
* Fulbrook, Mary (1991). *A Concise History of Germany*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
* Gareth, Shaw (2011). *Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography)* (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
* Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). *Germany (Modern World Nations)* (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
* Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). *Demographic Change in Germany* (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
* Berghahn, V. R. (2004). *Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century* (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
* Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). *Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte* (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
* Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). *Grosser Atlas zur Weltgeschichte*. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Portal NemačkaDeo Vikipedije posvećen temama vezanim za **Nemačku.** |

* Nem. Savezni zavod za statistiku (`de`)
* Stalna konferencija gradova i opština (`de`)
* KommOn Arhivirano 2014-04-29 na Wayback Machine-u - Informacioni sistem gradova, opština i okruga. (`de`)
# Leitha

| Rijeka Leitha Lajta |
| --- |
| Leitha kod Salzburga |
| Lokacija |
| Kontinenti | Evropa |
| Regije | Centralna Evropa |
| Države |  Austrija,  Mađarska |
| Pokrajine | Donja Austrija, Győr-Moson-Sopron |
| Gradovi | Wiener Neustadt, Bruck an der Leitha, Mosonmagyaróvár |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina   – koordinate | Lanzenkirchen (Wiener Neustadt - Land) 302 m 47°44′11″N 16°13′49″E |
| Ušće   – koordinate | Dunav kod Mosonmagyaróvára 47°52′8″N 17°17′17″E |
| Dužina | 180 km |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  30,2 m³/s |
| Sliv   – površina | crnomorski 2138 km² |
| Ulijeva se u | Dunav |

**Leitha** (mađarski: *Lajta*, starije *Sárviz* ili *Sár*, češki i slovaćki: *Litava*) je
rijeka u Austriji i Mađarskoj, desna pritoka rijeke Dunava, duga 180 km.

## Karakteristike

Leitha se formira spajanjem rječica Schwarze i Pittena kod Lanzenkirchena (Wiener Neustadt - Land) na nadmorskoj visini od 302 metara.

Od tamo teče u pravcu istoka preko Bečke kotline, preko Wiener Neustadta (265 m), Bruck an der Leitha (157 m), zatim jednim dijelom svog toka formira granicu Donje Austrije i Gradišća (Burgenlanda) da bi sjeverno od Nickelsdorfa (144 m) napustila Austriju i ušla u Mađarsku kao *Lajta*.

U Mađarskoj kod Mosonmagyaróvára uvire u Dunav.

Leitha ima sliv velik 2138 km².

Nakon Austro-ugarske nagodbe 1867 - Leitha je bila granica između Cislajtanije (zemlja s ove strane Lajte - Austrija) i Translajtanije (zemlja preko Lajte - Ugarska).

## Reference

## Vanjske veze

* *Leitha* na portalu Austria-Forum (`de`)
# Šturovo

*Za ostale upotrebe, pogledajte Šturovo (Makedonija).*

| Šturovo {{{Názov}}}
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Slovačka
 |
| Kraj
 | Šablon:Ntr-Krj
 |
| Okrug
 | {{{Okres}}}
 |
| Regija
 | {{{Región}}}
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2025) | 9221
 |
| Gustina stanovništva
 | 247,71 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Površina
 | 37,22 km²
 |
| ŠturovoŠturovo (Slovačke)
 |

**Šturovo** (svk: *Štúrovo*, mađ: *Párkány*, nem: *Gockern* ) je grad u Njitranskom kraju u južnoj Slovačkoj na ušću Hrona u Dunav, a grad upravno pripada okrugu Nove Zamki.

## Historija

*Most* *„Mária Valéria“* *na Dunavu*
Grad je bio naseljen već u praistorijsko doba, zahvaljujući svom povoljnom položaju. Prvi pisani zapis o Šturovu datira iz 1075. godine pod imenom *Kakath*. U 16. veku nakon što su Turci osvojili Budu, 1541. godine, grad je zajedno sa Estergomom, došao pod tursku vlast.
Za vreme vladavine Marije Terezije, grad je dobio prava i postao okružni grad.

Godine 1850. tadašnji grad *Párkány* dobio je železničku stanicu na pruzi Bratislava-Budimpešta. Godine 1895. otvoren je most *„Mária Valéria“* na Dunavu.

Nakon Prvog svetskog rata grad postaje deo Čehoslovačke. Godine 1938. ponovo postaje deo Mađarske kao rezultat Prve bečke arbitraže. Sovjetske trupe su bile u gradu 1944./1945. godine. Most *„Mária Valéria“* je bio uništen po drugi put, posle prvog puta 1920, po povlačenju nemačkih snaga.

Nakon Drugog svetskog rata, grad se počeo industrijalizovati, a most *„Mária Valéria“* otvoren je po treći put 2001. godine.

## Stanovništvo

Statistika stanovništva (10 godina)| Godina: | 1995. | 2005. | 2015. | 2025. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj ljudi: | 13.497 | 11.122 | 10.524 | 9221 |
| Razlika: |  | -17,59 % | -5,37 % | -12,38 % |

Statistika stanovništva| Godina: | 2024. | 2025. |
| --- | --- | --- |
| Broj ljudi: | 9322 | 9221 |
| Razlika: |  | -1,08 % |

Prema popisu stanovništva iz 2005. godine grad je brojao 11.172 stanovnika.

**Etnički sastav**:

* Mađari - 68,74 %
* Slovaci - 28,13 %
* Česi - 1,17 %
* Romi - 0,34 %
* Nemci - 0,03 %
* Ukrajinci - 0,01 %
* ostali.

**Verski sastav**:

* rimokatolici - 77,18 %
* ateisti - 12,27 %
* evangelisti - 3,19 %
* grkokatolici - 0,20 %
* pravoslavci - 0,09 %
* ostali.

## Gradovi prijatelji

Grad Šturovo je pobratimljen ili ima neki vid saradnje sa:

* Estergom, Mađarska
* Bruntal, Češka
* Kasteljarano, Italija
* Novi Bečej, Srbija
* Baraolt, Mađarska
* Klobuck, Poljska

## Povezano

* Nitranski kraj
* Spisak gradova u Slovačkoj

## Vanjske veze

* Službena stranica grada
# Szob

| Szob
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Mađarska
 |
| **Županija** | Pest
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | István Szőke
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 17.98 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2015.)
 |
|  - **Urbano područje** | 2,730
 |
|  - **Urbana gustoća** | 151.8 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 2628
 |
| **Pozivni broj** | 027
 |
| **Službene stranice** www.szob
 |
| Karta
 |
| Szob
 |

**Szob** čita se *Sob* (njemački: *Zopp an der Donau*) je gradić na sjeveru Mađarske od 2,730 stanovnika., koji administrativno podpada pod Županiju Pest.

## Geografija

Szob leži udaljen oko 75 km sjeverno od centra Budimpešte, pored slovačke granice, na ušću rijeke Ipeľ u Dunav.

## Historija

Historija Szoba počela je još rimskih vremena jer su oni tu izgradili utvrdu kao dio dunavskog limesa.

Srednjovjekovni Szob je prvi put dokumentiran 1280.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Szoba* (`hu`)
# Velika mađarska ravnica

**Velika mađarska ravnica**, ili **Veliki Alföld** ili samo **Alföld** (mađarski: *Nagy Alföld* ili samo *Alföld* – Veliki Alfeld ili samo Alfeld), je ravnica koja obuhvaća južni i centralni dio Mađarske kao i dijelove susjednih država. Smatra se dijelom Panonske nizine, odnosno sinoninom za Panonsku nizinu.

## Povezano

* Mala mađarska ravnica (Mali Alföld)

## Vanjske veze

* Körös Regional Archaeological Project Arhivirano 2007-02-11 na Wayback Machine-u: Neolithic and Copper Age archaeology in the Great Hungarian Plain
# Domovinski rat

**Domovinski rat** ima više značenja:

* francuska invazija Rusije, vojni pohod Napoleonove Velike armije na Rusiju 1812., u ruskoj historiografiji poznat i kao Domovinski rat 1812.
* Istočni front (Drugi svjetski rat), ratište na kojem se u Drugom svjetskom ratu odvijao oružani sukob između nacističke Njemačke i SSSR-a, u ruskoj historiografiji poznat i kao Veliki domovinski rat
* rat u Hrvatskoj, oružani sukob (1991–95) u sklopu jugoslavenskih ratova vođen između hrvatskih i srpskih snaga, u hrvatskoj historiografiji poznat i kao Domovinski rat.
# Kalemegdan

Kalemegdan
**Kalemegdan** je najveći beogradski park. Istovremeno je i najznačajniji kulturno-istorijski kompleks, u kojem dominira Beogradska Tvrđava iznad ušća Save u Dunav. Naziv Kalemegdan odnosi se samo na prostorni plato oko Tvrđave koji je osamdesetih godina 19. veka pretvoren u park. Plato je, dok je Tvrđava bila glavno vojno uporište Beograda, služio da se neprijatelj osmotri i sačeka za borbu; zbog toga i njegovo ime potiče od borba. Turci su Kalemegdan nazivali i Fićir-bajir što znači "breg za razmišljanje".

Preuređivanje u park otpočelo je, posle predaje Tvrđave Srbima (1867), po naređenju kneza Mihaila Obrenovića. Idejne skice za uređenje Kalemegdana napravio je prvi beogradski urbanista Emilijan Josimović. Zelenilo je zasađeno između 1873. i 1875. godine, kada Beogradskom tvrđavom komanduje pukovnik Dragutin Žabarac, ađutant kneza Miloša Obrenovića u doba njegove druge vladavine.

Plansko uređivanje Kalemegdana počinje 1890. Tada je vojska predala park Beogradskoj opštini. Ondašnji predsednik opštine Nikola Pašić odobrio je prvi kredit za uređivanje Kalemegdana od 10.000 tadašnjih dinara. Godine 1905. pristupilo se proširivanju parka, uređivanjem Malog Kalemegdana, koji se prostirao od paviljona "Cvijeta Zuzorić" do Zoološkog vrta.

Pre Prvog svetskog rata Kalemegdanski park završavao se na mestu gde su sada kamene stepenice (vode prema donjoj terasi). Zemljište iza ovih stepenica bilo je sve do 1929. potpuno neuređeno i obraslo u korov. Posle 1931. parkovske površine proširene su i na Gornji grad. U parku je postavljeno više spomenika poznatim kulturnim i javnim radnicima. Na Kalemegdanu su Vojni muzej, Umetnički paviljon "Cvijeta Zuzorić"

## Galerija

* *Pobednik*, autor Ivan Meštrović
*
*
*

## Vanjske veze

* Kalemegdan Kompletan vodič kroz Srbiju
# Đerdapska klisura

Klizura Kazan
Hidroelektrana Đerdap
**Đerdapska klisura** je najduža i najveća klisura u Evropi.

Đerdapska klisura predstavlja kompozitnu (čine ga naizmenično 4 kotline i 4 klisure), antescedentnu (usecanje korita je išlo paralelno sa tektonskim pomeranjima) dolinu i ona izgleda ovako:

1. **Golubačka** klisura
2. **Ljupkovska** kotlina
3. Klisura **Gospođin vir**
4. **Donjomilanovačka** kotlina
5. Klisura **Kazan**
6. **Oršavska** kotlina
7. **Sipska** klisura
8. **Vlaško-pontijska** nizija

U klisuri ima arheoloških nalaza i kulturno-istorijskih spomenika, kao što su naselje Lepenski vir, Golubački grad, ostaci Trajanovog mosta, Trajanove table, kao i razni očuvani primeri narodne slovenske arhitekture.

Nakon izgradnje hidroelektrane Đerdap, došlo je do podizanja nivoa vode i tako je nastalo akumulaciono Đerdapsko jezero.

## Povezano

* Hidroelektrana Đerdap
# Hidroelektrana Đerdap

Hidroelektrana Đerdap

**Hidroelektrana Đerdap** je sistem od jedne branske i jedne rečne-protočne hidroelektrane, "Đerdap I" i "Đerdap II", koje su izgrađene na reci Dunav na izlasku iz Đerdapske klisure, na srpsko-rumunskoj granici, tako da pripada Srbiji i Rumuniji.

"Đerdap I" je sagrađen 1970. godine na 943. kilometru reke. Na srpskoj i rumunskoj strani Dunava je napravljeno po 6 generatora od po 180 MW. Snaga generatora na pragu sa srpske strane iznosi 1.080 MW.
Instalisani su za protok od 4800 m³/s i puštani su u pogon od 1970. do 1972. godine. Nalazi se u mestu Karataš, a neposredno ispod hidrocentrale se nalaze ostaci rimske utvrde Diana.

"Đerdap II" je sagrađen 1984. godine na 863. kilometru. Na srpskoj strani je snaga generatora na pragu 270 MW (10 agregata po 27 MW i protok od 422 m³/s). Puštani su u pogon 1985, 1986, 1987, 1998. i 2001. godine.

## Povezano

* Hidroelektrane u Srbiji

## Vanjske veze

* HE Đerdap Arhivirano 2010-01-05 na Wayback Machine-u
* [1] "Oni su gradili Đerdap"