# Nežidersko jezero

| Nežidersko jezero  |
| --- |
| Satelitska fotografija jezera |
| Lokacija |
| Položaj | Austrijska i Mađarska granica |
| Države |  Austrija,  Mađarska |
| Koordinate | 47°50′″, 16°45′″ |
| Hidrografija |
| Vrsta | slivno jezero |
| Površina | 315 km² |
| Volumen | 1,120 km³ |
| Aps. visina | 115.45 m |
| Dužina | 36 km |
| Širina | 12 km |
| Dubina | 1 m |
| Hidrologija |
| Pritoke | Wolfsbrunn, Wulka |
| Odljev | 90 % isparavanje, 10 % umjetni kanal *Einserkanal* |

**Nežidersko jezero** odnosno **Niuzaljsko jezero** (njemački: *Neusiedler See* = jezero Neusiedlera; mađarski: *Fertõ tó* = močvarno jezero), plitko jezero na granici Austrije i Mađarske, oko 183 km². Nalazi se na 115 m. nadmorsje visine (377 stopa), dugo je 36 i široko 6 do 14 kilometara. Zbog isparivanja povečana mu je slanosti. Većim svojim dijelom nalazi se u Gradišću u Austriji, a manjim pripada Đursko (Jursko)-mošonjsko-šopronskoj županiji u Mađarskoj. Ime dobiva po austrijskom gradiću Nežideru (nje. *Neusiedl*). Nežidersko jezero nastalo je u vrijeme pleistocena prije nekoliko milijuna godina, vjerojatno kao posljedica tektonskih subsidencija. Prosječno dubina jezera iznosi 1,8 metara. Nema prirodnog otjecanja, a manje pritoke su mu Wolfsbrunn, Wulka i još neke. Znatan dio obale obrastao je trskom koja se koristi u građevinarstvu. Bogato je ribom i privlačno turistima, osobito Bečanima.

Nežidersko jezero zimi

## Vodostaj

Sivonoge guske prelaze put u Nacionalnom parku
Jezero je prije znalo često poplaviti, te je 1768. godine zabilježena njegova najveća veličina od 515 km², ali i drastično povlačenje vodostaja, te je u posljednjih 14.000 godina bilo 100 puta potpuno isušeno (posljednji put se skoro isušilo 1866. godine o čemu imaju svjedočanstva pojedinaca koji su ga prepješačili). Danas se vodostaj kontrolira vratima na kanalu blizu Fertőújlaka u Mađarskoj, što je ustanovljeno bilateralnim sporazumom Mađarske i Austrije iz 1956. godine.

## Bioraznolikost

Većina jezera je okružena trskom koja je prirodno stanište mnogim životinjskim vrstama (Štuka, Sabljarka), a osobito pticama selicama (Bijela roda, Velika bijela čaplja, Čaplja danguba, Obična žličarka, Sivonoga guska, Crvenoprsa guska, Orao štekavac i Eja strnjarica), a koja se žanje tijekom ledenih zima. Tako se spriječava trulež trske u vodi, a trska se prodaje za razne uporabe. Tijekom ljetnih mjeseci zna doći do požara trske koji se zbog konstantnih vjetrova brzo šire. Pored trske tu se mogu naći i mnoge rijetke biljke kao Dvolisna orhideja, mnoge vrste Perunika, dok su istočne mađarske puszte preplavljene biljkama kao što su *Puccinellia peisonis, Aster tripolium, pannonicum i Suaeda maritima*. Kvalitet vode je određen temperaturom vode, vjetrom i salinitetom, te visinom mulja koji se talože iz sedimenata.

## Historija

Nežidersko jezero 1783. god. dok je imalo veliko močvarno područje *Hanság* koje se protezalo istočno
Tragovi ljudskih naselja oko jezera datiraju u neolit, a gusto je bilo naseljeno od 7. stoljeća pr. Kr. narodima halštatske kulture, što je ostalo i tijekom starorimskog doba. Kod Fertőrákosa se nalaze dvije rimske vile i rimski hram boga Mitre iz 3. stoljeća koji su otvoreni za javnost. God. 454., Teodorik Veliki, ostrogotski kralj, je rođen ovdje.

Najvažnija naselja na obalama jezera su: Illmitz (*Illmic*), Podersdorf am See (*Pátfalu*), Weiden (*Védeny*), Neusiedl am See (*Nezsider*), Jois (*Nyulas*), Winden (*Sásony*), Breitenbrunn (*Fertőszéleskút*) , Purbach am Neusiedlersee (*Feketeváros*), Donnerskirchen (*Fertőfehéregyháza*), Oggau (*Oka*), Rust (*Ruszt*) i Mörbisch (*Fertőmeggyes*) u Austriji, i Fertőrákos, Fertőboz, Fertőd, Balf i Fertőújlak u Mađarskoj.

Austrijski nacionalni park *Neusiedler See* se spojio s mađarskim nacionalnim parkom *Fertő-Hanság* 1991. godine, te zajedno pokrivaju prostor od 235.88 km². God. 1993., Nacionalni park Nežidersko jezero prepoznat je u svijetu kada mu je dodijelja II kategorija IUCN zaštite. God. 2001., oba dijela parka (Austrijski i Mađarski) su upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi zbog svoje vrijednosti kao mjesta sastajanja različitih kultura (posljednjih 8.000 godina) i evolucije simbioze ljudske aktivnosti i fizičkog okoliša. Iznimna ruralna arhitektura oko jezera s palačama iz 18. i 19. stoljeća joj daje i kulturnu vrijednost.

## Napomene

## Vanjske veze

* Svjetske kulturne baštine Niuzaljsko jezero Arhivirano 2004-10-31 na Wayback Machine-u Nastanak nacionalnog parka
* Svjetske kulturne baštine Niuzaljsko jezero Arhivirano 2015-06-10 na Wayback Machine-u Vijesti
* A trip to the Neusiedler Lake (Neusiedler See) and Vienna in May 1997 Arhivirano 2008-04-30 na Wayback Machine-u