# Pleven

| Pleven Плевен |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Bugarska
 |
| **Oblast** | Pleven
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Najden Zelenogorski
 |
|  |
| **Visina** | 116
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2007)
 |
|  - **Grad** | 137.000
 |
|  |
| **Vremenska zona** | EEST (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 5800
 |
| **Pozivni broj** | 064
 |
| **Službena stranica** pleven.bg
 |
| Karta
 |
| Pleven
 |

**Pleven** (bugarski: Плевен, povijesno znan i kao *Plevne*, po turskom nazivu mjesta ili kao *Plevna*, po engleskom nazivu mjesta) sedmi je grad po veličini u Bugarskoj, sa 137.000 stanovnika. Nalazi se u sjevernom dijelu zemlje i administrativno je sjedište istoimene Plevenske Oblasti.

Povijesno je poznat po Opsadi Plevena iz 1877 Danas je najznačajniji privredni centar sjeverozapadne Bugarske.

## Geografija

Pleven se nalazi u bogatom poljoprivrednom kraju, na ravnom dunavskom platou (centru antičke pokrajine Mezije) i okružen je vapnenačkim brežuljcima. Leži 170 km od Sofije, 320 km zapadno od Crnog mora i 50 km južno od Dunava.

Rijeka Vit teče nedaleko od grada, a rječica Tučenica (nju ljudi iz Plevena zovu *Barata*, što znači *potočić*) teče kroz grad.

Klima u gradu je kontinentalna, s hladnim zimama (najniže se temperature spuštaju i do -15°C) i vrlo vrućim ljetima (do +35, pa čak i +44°C).

## Historija

### Od neolita do antike

Najstariji tragovi ljudskih naseobina otkriveni u okolici i sežu do 5000. pne. Pronađeni su i brojni predmeti Tračana, koji su milenijumima naseljevali ovaj kraj.

Centar grada Plevena
Na početku nove ere, Pleven i njegova okolica postali su dio antičke provincije Mezije, a u blizini grada niklo je rimsko naselje *Storgosia*, kao odmorište na važnom rimskom putu iz *Oescusa* (danas mjesto Gigen) za *Philippopolis* (današnji Plovdiv). Ovo odmorište kasnije je pretvoreno u utvrdu. Na tom je lokalitetu otkopana ranokršćanska bazilika iz 4. stoljeća.

### Za srednjeg vijeka

Za srednjeg vijeka, Pleven je postao najjače uporište Prvog i Drugog Bugarskog carstva. Po dolasku Slavena, naselje dobija ime *Pleven*, a to je vjerojatno došlo od staroslavenske riječi *plevnja* (u značenju *žitnica*, *hambar*) ili od riječi *plevel*, što bi pak značilo 'pljeva*.*

Ime Pleven zabilježeno je prvi put u povelji hrvatsko-ugarskog kralja Ištvana V 1270, u vezi s njegovim vojnim pohodom na bugarske zemlje.

### Za vrijeme osmanske vlasti

Za vrijeme vladavine Osmanskog Carstva, Pleven je neznatno izmjenio ime u tursku varijantu - *Plevne*. U vrijeme bugarskog nacionalnog preporoda na početku 19. stoljeća podignute su mnoge crkve, škole, mostovi i drugi javni objekti.

Prva građanska škola u gradu podignuta je 1825 godine, a prva za žensku omladinu 1840 Pleven je bio mjesto u kojem je bugarski nacionalni heroj Vasil Levski osnovao svoj revolucionarni komitet 1869, kao dio veće međunarodne revolucionarne organizacije.

### Opsada Plevena

Grad je bio poprište velikih borbi za vrijeme opsade od strane rusko-rumunjske vojske za Rusko-turskog rata 1877.-1878.

Ova dugotrajna opsada (5 mjeseci) stajala je Ruse i Rumunje 38. 000 poginulih, nakon četiri krvava juriša na grad. Zauzimanje citadele 28. novembar 1877 bilo je ključni događaj u Ratu za oslobođenje Rumunjske i kasnije je utrlo put za oslobođenje Bugarske.

### Pleven za modernih vremena

Nakon oslobođenja od turaka Pleven se ubrzano razvio u središnje mjesto tog dijela Bugarske.
*Bugarska nacionalna seljačka zajednica* (stranka po mnogočemu bliska HSS-u), inače najjača politička snaga između dva svjetska rata, osnovana je u Plevenu u decembru 1899

## Privreda

Pleven se za dugo vrijeme socijalističke vladavine razvio u značajan industrijski centar, tako je podignuta rafinerija, pogoni metalne industrije, proizvodnja strojeva, kao i pogoni lake i prehrambene industrije. Od 1989 i pada socijalizma, mnogi su se pogoni našli u dubokoj krizi, poput rafinerije Plama. Mnogi su pogoni zatvoreni, a većina ih je bitno smanjila proizvodnju. Nakon 2000-ih stanje se počelo popravljati, naročito u lakoj industriji (predionice i modna industrija). Nezaposlenost pada, 2000 bila je 17% a 2005 pala je na 7,5%.

## Transport

Pleven je važno prometno čvorište; preko njega ide međunarodni željeznički pravac Sofija-Bukurešt-Moskva. Pored grada prolazi međunarodni cestovna magistrala **E 83**. Trasa buduće autoceste **A2 Hemus** Sofija-Varna treba proći 16 km južnije od grada.

## Gradovi prijatelji

Promet u gradu
* Bjelorusija Brest
* Kina Jinzhou
* Njemačka Kaiserslautern
* Grčka Edessa
* Grčka Volos
* Makedonija Bitolj
* Makedonija Kavadarci
* Maroko Agadir
* Portugal Guimarães
* Rusija Moskva (Centralni administrativni okrug)
* Rusija Rostov na Donu
* Rumunjska Brăila
* Srbija Gornji Milanovac
* Turska Bursa
* Ukrajina Chernivtsi
* SAD Charlottesville, Virginia

## Vanjske veze

* Stranice općine Pleven (`bg`)
* Gradovi i sela u Plevenskoj Oblasti; karte,stanovništvo, poštanski i telefonski brojevi, podatci (`bg`) (`en`) (`de`) (`fr`) (`it`) (`ru`)
* Slike iz Plevena (`en`)
* Regionalni povijesni muzej (`bg`) (`en`)