Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Alajuela (jezero)

| Alajuela  |
| --- |
| Jezero snimljeno iz aviona |
| Lokacija |
| Položaj | Panama |
| Države |  Panama |
| Koordinate | 9°14′″N, 79°34′″W |
| Hidrografija |
| Vrsta | akumulaciono jezero |
| Površina | 50 km² |
| Aps. visina | 78 m |
| Dužina | 5 km |
| Širina | 2,5 km |
| Dubina | 48 m |
| Hidrologija |
| Pritoke | Rijeke; Chagres (34%), Pequení (17%) i Boquerón (11%) i puno potoka |
| Odljev | Rijeka Chagres |

**Alajuela** (španjolski: *Lago de Alajuela*) je akumulaciono jezero u Panami, koje se nalazi 13 km iznad Jezera Gatún.

## Karakteristike i historija

Brana Madden na izlazu iz jezera
Jezero Alajuela je dio sistema Panamskog kanala, ono osigurava rezerve vode za održavanje vodostaja Jezera Gatún, koje se koristi za tranzit brodova kroz kanal. Hidroelektrana na Brani Madden proizvodi 39 MW/h električne energije.

Jezero je nastalo nakon izgradnje brane Madden između 1931. - 1939. na Rijeci Chagres.
Ima površinu od 50 km², prosječno je duboko 12,7 a maksimalno 48 metara.

Dugo je oko 5, a široko do 2,5 km, a nalazi se na nadmorskoj visini od 78 metara.

Posječna temperatura vode je 27,5 ºC.

Vodostaj jezera varira tokom godine od 765 miliona m³ kad je puno do 222 milijuna m³, što predstavlja kolebanje od 13 km².

## Reference

## Vanjske veze

* *Lago Alajuela* Arhivirano 2023-01-28 na Wayback Machine-u (`es`)
* *Lake Alajuela* (`en`)
# Jugoistok

| **Strane svijeta** |
| --- |
| Sjeverozapad
 | Sjever
 | Sjeveroistok
 |
| Zapad
 |  | Istok
 |
| Jugozapad
 | Jug
 | Jugoistok
 |

**Jugoistok** (**SE**) je jedna od četiri sporedne strane svijeta. Nalazi se između juga i istoka, nasuprot sjeverozapadu.

Označava se sa 135°.

## Veze

* Strane svijeta
# Arheološko nalazište

*Za ostale upotrebe, pogledajte Arheološko nalazište kao nepokretno kulturno dobro.*
Arheološki lokalitet Egnacija, u Apuliji (Italija) slikan iz vazduha)
**Arheološko nalazište** ili **lokalitet** je mesto ljudske aktivnosti koje se može sagledati u koncentraciji artefakata i odbačenih sirovina. Svi nalazi sa jednog lokaliteta posmatraju se u okviru šire kulturne celine (kulturne grupe ili kompleksa), u cilju analize ljudske aktivnosti toga podneblja.

Proučavanje lokaliteta ne može otkriti više od jednog aspekta društvenog ponašanja. Za širu interpretaciju uzima se u obzir celokupna teritorija na kojoj je grupa funkcionisala. Teritorija godišnjeg dometa (home range), uključuje teritoriju na koju je zajednica nastanjivala i na kojoj se kretala tokom jednog vremenskog perioda.
Teritorija obuhvata staništa, koji mogu biti: sezonska, tranzitna, ostave i sl.

U mobilnim zajednicama razlikujemo staništa na otvorenom i pećinska staništa. Kratke faze okupacije na lokalitetu definišu se preko rasporeda artefakata i kostiju unutar i oko nepokretnih struktura, da bi se uočilo postojanje ustaljenih šema. Ovim se bavi deo arheologije koji se naziva etnoarheologija.

## Povezano

* Spisak arheoloških nalazišta od izuzetnog značaja
* Arheologija

## Literatura

* Kevin Grin, Uvod u arheologiju, Beograd 2003.
# Porječje

*Za ostale upotrebe, pogledajte Porječje (razvrstavanje).*
**Porječje** (ijek.) ili **porečje** (ek.), područje je sa kojeg svi vodotoci teku prema jednoj rijeci.

Porječja svih rijeka koja teku prema istom moru, jezeru ili oceanu čini sliv.
# Vodostaj

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vodostaj (razvrstavanje).*
Visine vodostaja u Češkoj prilikom poplava
**Vodostaj** je visina vode u moru, rijeci ili jezeru. Visina vode se obično izražava u centimetrima, a mjeri se uglavnom pomoću vodomjerne letve. Postoje i automatizirani uređaji koji su povezani u informacijski sustav.

U Republici Hrvatskoj, ako vodostaj dosegne visinu odredenu planom obrane od poplava uz očekivanje daljnjeg porasta vodostaja Hrvatske vode proglašavaju redovnu ili izvanredna obrana od poplava.

## Reference

## Vanjske veze

* (`sh`) Vodostaji nekih rijeka u Hrvatskoj na voda.hr
* (`sh`) Vodostaji nekih rijeka u Hrvatskoj Arhivirano 2011-08-11 na Wayback Machine-u na hidro.hr
# Poplava

Poplava: Alicante (Španija), 1997.
**Poplava** je prirodna pojava koja označava neuobičajeno visoki vodostaj u rijekama i jezerima, zbog koga se voda iz riječnog korita ili jezerske zavale prelijeva preko obale te plavi okolno područje. Također označava i nešto rjeđu i obično kratkotrajniju pojavu koja se događa na obalama mora.

Uzroci poplava rijeka i jezera najčešće su visoke oborine, odnosno naglo topljenje snijega i leda, dok je kod mora i velikih jezera uzrok obično potres, neuobičajeno snažna oluja ili djelovanje vulkana.

Korištenje blagodati koje donose poplave, odnosno borba protiv njihovih negativnih posljedica, bili su značajni faktori u razvoju prvih ljudskih civilizacija.

## Znameniti primjeri

* Poplava u Zagrebu 1964.
* Poplave na Balkanu 2014.
# Kubni metar u sekundi

**Kubni metar u sekundi** je izvedena SI mjerna jedinica za volumni protok. Najčešće se koristi za mjerenje protoka vode, ali se koristi i za mjerenje protoka količine raznih materijala poput kamena, pijeska, granulata i sličnih materijala, kod kojih se mjeri protok zraka. Ona je jednaka volumenu (kocke čije su stranice 1 m), koji protiče u 1 sekundi, dakle;

**1 m3/s** = **1000 litara** u sekundi ili formulom:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
ili

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
( WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 volumni protok, WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 volumen, WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 vrijeme, WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 derivacija volumena u vremenu)

## Povezano

* Kilogram po metru kubnom
* Metar kubni
# Kotlina

Ljubljanska kotlina u Sloveniji
**Kotlina** je duboka prostrana dolina strmih strana između brijegova ili planina, zatvorena sa svih strana ili u slučaju dreniranja rijeke, otvoreno na dva kraja. Može biti tektonska, vulkanska ili krška kotlina. Kotline se javljaju i na dnu mora ili oceana.

## Povezano

* geološka depresija
* lista kotlina
# Kolonija

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kolonija (razvrstavanje).*
Kolonija je teritorija zauzeta od strane države. **Kolonija**, u političkom i historijskom smislu, je teritorija pod neposrednom političkom kontrolom i upravom geografski udaljene države ili, u staro doba, grada.
Pojam kolonija je usko povezan s koloniziranjem. Kod koloniziranja se u suštini radi o naseljavanju zemlje. Otuda je kolonija u širem smislu riječi skup osoba koje žive izvan svog područja naseljavanja. Osim toga, u području politike postoji potpuna ovisnost o "zemlji matici".
Kolonija dolazi od grč. riječi što je u prijevodu: tuđa vlast "kolo ninonis"
# Mula

*Za ostale upotrebe, pogledajte Mula (razvrstavanje).*

| Mula
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Perissodactyla  |
| Vrsta:
 | **E. caballus + asinus**  |
| Dvojni naziv
 |
| **Equus mule?**  |

**Mula** (latinski: *Equus mullus*) je mješanac (križanac) konja i magarca. Postoje oko 3.500 godina i uzgojio ih je čovjek, a posebna karakteristika kod mula je neplodnost. Imaju kratku glavu, tanke ekstremitete, mala kopita i kratku grivu, a izgledom posjeća na magarca po veličini i tijelu. Može biti različitih veličina i boja.

Magarac ima 62 kromosoma, a konj 64. Zato mule imaju neparan broj kromosoma: 63. U nekim jezicima, poput slovačkog jezika, ljudi imaju jedan izraz za mušku mulu (slovački: *mul*), te jedan izraz za ženski mulu (slovački: *mulica*), a u tom jeziku ženski izraz za mulu preuzet je s latinske riječi *mulus*. Mula obično dosegne dužinu od oko 120 cm i težinu od 3 kilograma. Vrlo su rijetke (osobito u Africi, Sjevernoj Americi i u Europi), ali većina primjeraka živi u srednjoj Americi i Južnoj Americi te u istočnome dijelu Kine (tamo živi 4.194.000 mula) gdje ih je najviše (popis je izveden 2003. godine).

## Povezano

* Mazga

## Reference
# Azuero

| Azuero Península de Azuero |
| --- |
| Fotografija zaljeva iz satelitaFotografija zaljeva iz satelita
 |
|  |
| **Država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Herrera, Los Santos, Veraguas
 |

**Azuero** (španjolski: *Península de Azuero*) je poluotok u Tihom oceanu na jugozapadu Paname.

## Karakteristike

Prostire se između Panamskog zaljeva na istoku i Zaljeva Montijo na zapadu, nekih 100 km od istoka prema zapadu i 90 km od sjevera prema jugu.

Azuero je i regija poznata po zelenim brdima, suptropskim šumama i rajskim plažama.

Plaža u Panamskom zaljevu
Administrativno pripada pod tri provincije; Herrera, Los Santos i Veraguas.

Najveći urbani centri su Chitré i Las Tablas, koji su lokalnim *Autoputom Belisario Porras* povezani sa Panameričkim autoputom.

To je najširi dio Panamske prevlake površine 8,000 km², sa najvišom točkam na planini *Canajagua* (935 m) jugozapadno od grada Las Tablas.

Četrdesetak km jugozapadno od obale nalazi se otok Coiba, sa najvećim koraljnim grebenom na istočnom Tihom oceanu. Kako je više od 90 godina bio zatvor čak je 80 % njegovog šumskog pokrova sačuvano. Danas je čitav otok Nacionalni park.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Península de Azuero* (na portalu Mapcarta) (`es`)
# Jugozapad

*Za ostale upotrebe, pogledajte Jugozapad (razvrstavanje).*

| **Strane svijeta** |
| --- |
| Sjeverozapad
 | Sjever
 | Sjeveroistok
 |
| Zapad
 |  | Istok
 |
| Jugozapad
 | Jug
 | Jugoistok
 |

**Jugozapad** (**SW**) je jedna od četiri sporedne strane svijeta. Nalazi se između juga i zapada, a suprotno od sjeveroistoka.

Označava se sa 225°.

## Veze

* Strane svijeta
# Stoka

*Za ostale upotrebe, pogledajte Stoka (razvrstavanje).*
Ovce i krava (junica)
Ženka koze sa svojim jednomjesečnim mladuncem
**Stoka** u primarnim djelatnostima označava sve one životinje, odnosno sitnu (ovca i koza) i krupnu stoku (goveda i konji) koje se drže zbog uzgoja u svrhu dobijanja prehrambenih proizvoda i sirovina, a donedavno i za rad na imanjima. Grana privrede koja se bavi uzgojem stoke naziva se stočarstvo, i zajedno sa ratarstvom, ribolovom i šumarstvom pripada primarnim djelatnostima.

Najprimitivniji oblici stočarstva je nomadski tip kakav nalazimo kod tribalnih zajednica, kao što su indijski Toda i afrčka nilotska plemena (Masai i Turkana). Goveda koze i ovce najpoznatija su uzgajana stoka sitnih seljačkih domaćinstava i državnog gospodarstva. U sitnom seljačkom gospodarstvu ulaganja su malena, takozvano ekstenzivno stočarstvo, dok je za državno gospodarstvo najvažnija intezivna vrsta stočarstva s velikim ulaganjima i uz upotrebu suvremenih znanosti, zbog što boljeg prinosa, koji će poslužiti kao sirovina za mesnu i mliječnu industriju.

## Tablica

| Životinja
 | Status
 | Trenutna komercionalna korištenja
 |
| --- | --- | --- |
| Alpaka
 | Domaća životinja
 | Vuna
 |
| Deva starog svijeta
 | Domaća životinja
 | Meso, mljekarstvo, koristi se za rad
 |
| Domaće govedo
 | Domaća životinja
 | Meso, mljekastvo
 |
| Magarac
 | Domaća životinja
 | Rad, meso, mljekarstvo
 |
| Koza
 | Domaća životinja
 | Meso, mljekarstvo
 |
| Konj
 | Domaća životinja
 | Rad, meso, mljekarstvo
 |
| Ljama
 | Domaća životinja
 | Rad, meso, vuna
 |
| Mula
 | Domaći križanac
 | Rad
 |
| Svinja
 | Domaća životinja
 | Meso, životinjska koža
 |
| Zec
 | Domaća životinja
 | Meso
 |
| Ovca
 | Domaća životinja
 | Vuna, životinjska koža, mljekarstvo, meso
 |
| Vodeni bivol
 | Domaća životinja
 | Rad, mljekarstvo, životinjska koža, meso
 |
| Jak
 | Domaća životinja
 | Meso, mljekarstvo, rad
 |

## Vanjske veze

* Livestock Arhivirano 2012-11-23 na Wayback Machine-u - New South Wales Government
* Havana Livestock Fair (Photo Feature) - *Havana Times*, October 19, 2010
* Guide On How To Raise Cattle Arhivirano 2019-09-10 na Wayback Machine-u
* Better Lives Through Livestock Arhivirano 2013-12-24 na Wayback Machine-u by ILRI
# Destilacija

**Destilacija** je fizikalni proces razdvajanja tečnih supstanci na osnovu razlike u tački ključanja. Najranija primjena destilacije je povezana sa proizvodnjom alkoholnih pića i esencijalnih ulja iz prirodnih preparata. Riječ destilacija potiče od latinske riječi *destillare*, što znači kapati i odnosi se na kapanje kondenzata.

Laboratorijska aparatura za frakcionu destilaciju:1.plamenik; 2.balon okruglog dna; 3.kolona za frakcionisanje;4.termometar; 5.voda (izlaz); 6.hladilo; 7.voda(ulaz); 8.kondenzat
## Frakciona destilacija

Prilikom zagrijavanja smjese tečnosti A i B, nastaće gasovita faza koja je u ravnoteži sa tečnom fazom. Gasovita faza biće više obogaćena isparljivijom komponentom, a tečna faza manje isparljivom. Na ovaj način ne dolazi do potpunog razdvajanja. Da bi se razdvajanje poboljšalo, potrebno je obogaćenu gasovitu fazu kondenzovati, a zatim taj kondenzat ponovo destilovati. Svakim ponavljanjem se dobija gasovita faza koja je više obogaćena isparljivijom komponentom. Ovakav postupak se naziva *frakciona destilacija*.
Kolona za frakcionisanje je duga vertikalna cijev, koja sadrži niz ploča poredanih jedna iznad druge, koje se nazivaju tavanima.

## Prečišćavanje supstanci destilacijom

Supstance koje se ne razlažu pri zagrijavanju prečišćavaju se destilacijom pod normalnim pritiskom. Supstanca se zagrijava i prevodi u gasovito stanje, a nastala para prolazi kroz hladilo i kondenzira se u tečnost. Ako je supstanca podložna degradaciji pri višim temperaturama, prečišćava se *destilacijom pod sniženim pritiskom* (*vakuum destilacija*). To se postiže snižavanjem pritiska pomoću vakuum-pumpe, pa supstanca ključa na nižoj temperaturi. Supstance koje se ne miješaju s vodom mogu se prečišćavati *destilacijom s vodenom parom*, čime se omogućava da supstanca isparava na nižoj temperaturi.

## Izvori
# Rakija

Različite vrste šljivovice
Lampek za pečenje rakije
Moderan kazan za rakiju
**Rakija** (srpskohrvatski: *ракија / rakija*, makedonski: ракија, albanski: *raki*, rumunski: *rachiu*, bugarski: ракия) je žestoko piće slično brandyju i votki, izrađeno destilacijom ili fermentacijom voća, popularno među narodima Balkana. Sadržaj alkohola obično iznosi oko 40%, ali domaća rakija može biti i dosta jača i da sadrži između 50 i 60% alkohola.

Rakija se smatra nacionalnim pićem južnih Slovena: u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Severnoj Makedoniji i Srbiji. Najpoznatiji oblik rakije je šljivovica i proizvodi se od šljiva. Druga često korištena voća su grožđe, kajsije, jabuke, kruške, smokve i dunje. Rakija od šljiva i grožđa se katkad meša posle destilacije s drugim sastojcima, kao što su trave, med, višnje i lješnjaci.

*Prepečenica* je dvostruko destilirana rakija, gdje sadržaj alkohola nekad prelazi čak i 60%.

*Brlja* je popularni naziv za jeftinu rakiju lošeg kvaliteta.

Inače je rakija bez boje, osim kad se u nju dodaju drugi sastojci. Neke vrste rakija se drže u drvenim bačvama (od hrasta) zbog dodatne arome i zlatne boje. Rakiju se preporučuje piti iz posebnih malih čašica kapaciteta od 0,3 do 0,5 dl.

Postoji mnogo vrsta rakije, zavisno od vrste voća:

| Voće
 | Naziv
 |
| --- | --- |
| Osnovni tipovi
 |
| šljiva
 | šljivovica
 |
| grožđe
 | lozovača/loza
 |
| kajsija
 | kajsijevača
 |
| kruška
 | kruškovača, vilijamovka
 |
| jabuka
 | jabukovača
 |
| dunja
 | dunjevača
 |
| smokva
 | smokvovača
 |
| S dodacima
 |
| s travama
 | travarica/trava
 |
| s orasima
 | orahovača/orahovica
 |
| s medom
 | medovača/medica/medenica
 |
| s višnjama
 | višnjevac/višnjevača
 |

## Galerija

Tradicionalno serviranje kafe uz rakiju i slatko

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Rakija** |
|  | Potražite natuknicu rakija u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |

* Kako napraviti domaću šljivovicu Arhivirano 2011-06-23 na Wayback Machine-u
* Prvi registrovani srpski patent - stroj za pečenje rakije Arhivirano 2007-12-09 na Wayback Machine-u
* Srbija rakijom može da osvoji svet Arhivirano 2009-03-02 na Wayback Machine-u
# Zastava Španije

Španjolska zastava
**Zastava Španjolske** simbolizira španjolsku naciju. Ona je simbol njezinog suvereniteta, nezavisnosti, jedinstvenosti i cjelovitosti te predstavlja najviše vrijednosti izražene u španjolskom ustavu.

Konačni, današnji izgled španjolska je zastava dobila 1981. godine, kada je donesen Zakon o grbu (5.10. 1981.) kojim je konačno definiran izgled nacionalnog grba.

Izgled španjolske zastave definiran je prije svega španjolskim ustavom, zatim Zakonom kojim se regulira korštenje zastave Španjolske i drugih zastava i znakovlja (od 28. listopada 1981.) te drugim propisima.

Špajolska zastava sastoji se o tri horizontalne pruge: crvene, žute i crvene. Žuta pruga je dvostruke širine od crvenih. Omjer širine i dužine zastave je 2 : 3. Na žutoj pruzi može se inkorporirati grb Španjolske, tako da on nalazi na lijevoj strani žute pruge (gledajući zastavu sprijeda). Grb se mora uvijek nalazi na zastavama koje su izvješene na pročeljima i u zgradama ustavnih institucija, zgradama koje koristi središnja vlast te autonomne vlasti, vojska, te zgrada diplomatskih i konzularnih misija Španjolske u svijetu.

## Zastave španjolskih autonomnih zajednica

Zastave španjolskih autonomnih zajednica su sljedeće:

* Kneževina Asturija
* Baleari
* Baskija
* Kanari
* Kantabrija
* Katalonija
* Kastilja-La Mancha
* Kastilja i León
* Galicija
* La Rioja
* Zajednica Madrida
* Regija Murcia
* Navarra
* Valencijska Zajednica
* Melilla

## Povezano

* Grb Španjolske
* Španjolska himna
# Grb Španjolske

Španjolski grb
**Grb Španjolske** današnji izgled je dobio stupanjem na snagu Zakona o grbu od 5. listopada 1981.

Španjolski grb sastoji se od šest grbova:

* prva četvrtina predstavlja Kastiliju;
* druga četvrtina predstavlja León;
* treća četvrtina predstavlja Aragoniju;
* četvrta četvrtina predstavlja Navarru
* pri dnu, cvijet šipka sa zelenim listovima, koji predstvljaju Granadu;
* iznad svega, u sredini grba, nalazi se elipsa crvenog ruba, u kojoj se nalaze tri zlatna francuska ljiljana (francuski *fleurs-de-lys*) na plavoj podlozi koji predstavljaju vladajuću dinastiju Bourbon.

S obje strane grba su *Herkulovi stupovi*. Stupovi, s bazom i kapitelom zlatne boje, počivaju na plavim valovima. Stupovi predstavljaju Gibraltarski tjesnac. Na desnom stupu nalazi se kraljevska, a na lijevom imperijalna kruna. Stupovi su obavijeni crvenom vrpcom na kojoj je zlatim slovima ispisani *PLVS* na lijevoj i *ULTRA* na desnoj strani. Fraza *plus ultra* (latinski *još dalje*) odnosi se na nekadašnje španjolske kolonije u Americi. Naime, do putovanja Kolumba geslo je glasilo *ne plus ultra* (*ništa više dalje*), a Gibraltarski tjesnac je označavao granicu dotada pozntog svijeta. Simbol stupova prvi je koristio Karlo I. (poznatiji kao Karlo V., car Svetog Rimskog Carstva), što objašnjava prisutnost imperijalne krune u grbu. Grb je okrunjen krunom koja predstavlja španjolsku kraljevsku krunu.

Grb Kralja Španjolske
Kralj ima svoj osobni grb.

## Povezano

* Zastava Španjolske
* Marcha Real - španjolska himna
# Galicijski jezik

| Galicijski (*galego*)
 |
| --- |
| Govori se u:
 | Španija
 |
| Regioni:
 | Galicija, teritorije koje se sa njom (istočni deo oblasti El Bjerso u provinciji Leon, tri opštine na zapadu Provincije Zamora) i mesta unutar Provincije Kaseres (Cáceres) Valverde del Fresno, Elhas i San Martin de Trebeho.
 |
| Ukupan broj govornika:
 | Oko 3 miliona.
 |
| Mesto broj:
 | Ne nalazi se među prvih 100.
 |
| Genetska klasifikacija:
 | Indoevropski
 Italski
  Romanski
   Romanski
    Zapadnoromanski jezici
      Galoiberska grupa
         Galicijsko-portugalski |
| Oficijalni status
 |
| Zvanični jezik:
 | Galicija.
 |
| Reguliše:
 | Kraljevska Galicijska Akademija (Zakon o jezičkoj normalizaciji (br. 3/1983, 15. jun))
 |
| Kod
 |
| ISO 639-1 | gl
 |
| ISO 639-2(B) |  |
| ISO 639-2(T) |  |
| SIL | CLN
 |

**Galicijski jezik** (galicijski: *galego*) je jedan od jezika Španije. To je matični jezik autonomne pokrajine Galicije, gde je zvaničan zajedno sa kastiljanskim (španskim. Veoma je blizak portugalskom jeziku.

Osim Galicije, govori se u ruralnim zonama El Bjersa (Provincija Leon), u jednoj arhaičnoj formi koja je slična portugalskom i leonskom leonskom jeziku, u tri opštine u Provinciji Kaseres u Dolini Halima (Valverde del Fresno, Elhas i San Martin de Trebeho), i u Hispanoamerici, u zajednicama u kojima je broj galicijskih emigranata velik, posebno Buenos Airesu (Argentina).

## Historija

Galicijski je romanski jezik, koji je nastao od nekadašnjeg galicijsko-portugalskog jezika, srednjovekovnog jezika koji je nastao od latinskog u severozapadnim oblastima Iberijskog poluostrva, konkretno u rimskoj provinciji Galaeciji, tj. u današnjoj Galiciji, severnom Portugalu, Asturiji, Leonu i delu Provincije Zamora.

## Primeri

| Srpski
 | Galicijski
 | Portugalski
 | Španski
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Dobar dan | *Bos días* | *Bom dia* | *Buenos días* |
| Kako se zoveš? | *Como te chamas?* | *Como te chamas?* | *Cómo te llamas?* |
| Izvinite | *Desculpe* | *Desculpe* | *Disculpe* |
| Hvala | *Grazas* | *Obrigado* | *Gracias* |
| Dobro došao | *Benvido* | *Bem-vindo* | *Bienvenido* |
| Zbogom | *Adeus* | *Adeus* | *Adiós* |
| Da | *Si* | *Sim* | *Si* |
| Ne | *Non* | *Nom* (AGAL) *Não* (Portugalski) | *No* |

## Vanjske veze

Novine na galicijskom:

* Luns a Venres Arhivirano 2008-01-02 na Wayback Machine-u - Slobodna štampa
* Galicia Hoxe Arhivirano 2010-01-14 na Wayback Machine-u - dnevni list
* Vieiros
* Gznacion
* Arroutada Noticias Arhivirano 2020-12-02 na Wayback Machine-u
* Galiza Livre - pro independence online vijesti (na reintegracijskom galicijskom)
# Balearski otoci

**Balearski otociIlles Balears
Las Islas Baleares**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
|  Geografski položaj Balearskih otoka u Španjolskoj
 |
| **Glavni grad** | Palma de Mallorca
 |
| **Površina**
- ukupno

 | 17 po veličini
- 4 992 km²

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | 14. po veličini
- 1.001.062 (2006.)
- 195,55/km²

 |
| **Politički status** | Autonomna zajednica
 |
| Statut usvojen
 | 1. ožujka 2007.
 |
| ISO 3166-2
 | ES-IB
 |
| Broj predstavnika u *Las Cortes Generales*  Kongres  Senat
 | 8 7
 |
| Predsjednik
 | Francesc Antich
 |
| Službene stranice
 |

**Balearska ostrva** ili **Baleari** (španski **Las Islas Baleares** ili **Baleares**, katalonski **Illes Balears** ili **Balears**) je španska autonomna zajednica sastavljena od ostrva istoimenog arhipelaga u Sredozemnom moru, koji se nalaze nasuprot istočne obale Pirenejskog poluostrva.

Arhipelag se sastoji od dvije grupe ostrva:

* **Las Gimnesias**: Menorca, Mallorca i Cabrera te neki bliža ostrvca (kao Dragonera, Isla del Aire i drugi).
* **Las Pitiusas**: Ibiza i Formentera te ostrvca koji ih okružuju.

## Stanovništvo

Na ostrvima živi 983.131 stanovnika (prema popisu iz 2005.), od kojih je 15,75% stranih državljana.

Stanovništvo i gustoća naseljenosti po ostrvima (2005.):

* Mallorca - 777.821 stan. - 214,84 stan./km²
* Ibiza - 111.107 stan. - 193,22 stan./km²
* Menorca - 86.697 stan. - 124'85 stan./km²
* Formentera - 7.506 stan. - 90,17 stan./km²

Stanovništvo u gradovima (2005,):

* Palma de Mallorca - 375.773 stan.
* Ibiza - 42.797 stan.
* Maó-Mahón - 27.669 stan.
* Ciudadela - 26.972 stan.
* San Francisco Javier - 1,471 stan.

Na Balearima vlada dvojezičnost. Govori se španskim i katalonskim jezikom (zbog raseljavanja iz područja Rosellóna, Gerone i Barcelone tokom Rekonkviste), koji su i službeni jezici Zajednice. Također, u turističkim zonama govori se engleskim i njemačkim.

Uprkos tome što su oba jezika službena, većina službenih dokumenata Zajednice su ipak na katalonskom.

Karta Balearskih ostrva.
# Enklava

*Za ostale upotrebe, pogledajte Enklava (razvrstavanje).*
C je enklava od A, odnosno eksklava od B
**Enklava**, odnosno **eksklava** (grč. *en* – u, unutra, grč. *eks* – van, i lat. *clavis* – ključ) u političkoj geografiji predstavlja neku teritoriju, oblast, regiju ili pak državu, koja je sa svih strana okružena nekom drugom teritorijom
ili državom.

Na svijetu postoje samo tri države koje su potpune enklave:

* Lesoto (okružen Južnoafričkom Republikom)
* Vatikan (okružen Italijom)
* San Marino (okružen Italijom)

## Vanjske veze

* Svjetske enklave Arhivirano 2006-04-23 na Wayback Machine-u