# Ante Bakotić

| Ante Bakotić |
| --- |
| Ante Bakotić |
| Rođenje | 14. lipnja 1921. Sinj  |
| Smrt | 22. travnja 1945. blizina Sabirnog logora Jasenovac |
| Nacionalnost | Hrvat |
| Ostala imena | *Baka* |
| Zanimanje | vojni tehničar |
| Poznat/a po | Vođa proboja jasenovačkih zatočenika, 22. travnja 1945. |

**Ante Bakotić Bako** (Sinj, 14. jun 1921. – logor Jasenovac, 22. april 1945) bio je jugoslavenski komunist, učesnik narodnooslobodilačke borbe i vođa proboja logoraša iz Jasenovca.

## Biografija

Ante Bakotić rođen je u Sinju, 14. lipnja 1921. godine kao četvrto dijete šesteročlane obitelji. Osnovnu školu završio je u rodnome Sinju, gdje je upisao i gimnaziju, koju je, iz nepoznatih razloga prekinuo te je počeo s izučavanjem stolarskog zanata. Zbog loših uvjeta rada i maltretiranja majstora, napustio je naukovanje i prijavio se na natječaj vojno-tehničke škole u Kruševu, u Srbiji, koju je s uspehom završio u klasi 1939. godine. Nakon završetka školovanja odlazi u Sarajevo i zapošljava se u vojnoj industriji u svojstvu hemijskog tehničara.

Član KPJ postao je 1939. godine.

### Narodnooslobodilačka borba

Pošto je januara 1942. rad njegove partijske ćelije bio otkriven, bio je prisiljen da se skloni u rodni Sinj. Tamo se neko vreme skrivao, nakon čega je stupio u partizane. Već u proleće 1942. bio je uhapšen s jednom grupom partizana u dolini Neretve i preko sarajevskog zatvora deportovan u koncentracioni logor Jasenovac.

### Zarobljeništvo u logoru Jasenovac

Ante Bakotić ubrajao se u zatočenike s dugim zatočeničkim stažom. Preživeli zatočenik Ilija Ivanović seća se da je Bakotić bio njegov dobar poznanik iz hemijske radionice u logoru.

U logoru je, do kraja rujna 1944. godine, djelovala Partijska organizacija na čelu s kasnije proglašenim narodnim herojem Jugoslavije Milom Boškovićem koja je već tada radila na pripremama proboja zatočenika. Rad organizacije je otkriven, a 21. rujna 1944. godine likvidirani su gotovo svi njeni članovi. Od tada se preostali komunisti u logoru nastoje ponovno organizirati. Ante Bakotić pojavljuje se kao čelni čovjek logorske Partijske organizacije koja nastavlja djelovati te obnavlja rad koji kulminira u proljeće 1945. godine.

Nemci su s ustašama u aprilu 1945. u Zagrebu održali sastanak i tada se dogovorili da pobiju sve preostale zatočenike u Jasenovcu kako ne bi ostalo živih svedoka njihovih zločina u logoru. Do 21. aprila ustaše su započeli s uništavanjem logora. Poslednja grupa od 80-ak žena-zatočenica pobijena je 21. aprila. Brojno stanje zatočenih muškaraca, u noći s 21. na 22. travnja, iznosilo je 1.073 zatočenika, koji su znali da ih čeka ista sudbina. Te su noći odlučili kako će ujutro 22. travnja, oko 10 sati, krenuti u juriš.

Prilikom dogovora o početku proboja najistaknutiju ulogu igrao je upravo Ante Bakotić, tajnik logorske Partijske organizacije Logora 3 Ciglana u Jasenovcu. Dogovoreni su sastavi desetina od kojih je svaka imala svoj zadatak tokom proboja, a sam proboj trebalo je da usledi na Bakotićev znak.

### Proboj logoraša iz Jasenovca

Ulaz u logor Jasenovac
Jasenovački zatočenici izvršili su proboj samooslobađanjem 22. travnja 1945. godine pred sam pad NDH i završetak Drugoga svjetskog rata. Ujutru 22. aprila oko 10 časova, na Bakotićev povik *„Napred drugovi!“*, desetine su razbile kapije i prozore i pojurile prema slobodi. Ubrzo su logoraši počeli da padaju pod mecima iz ustaških mitraljeza, a među njima je bio i Ante Bakotić, koji je poginuo u blizini istočne kapije logora. Bakotićeve poslednje trenutke života opisali su preživeli učesnici proboja, Mile Ristić i Čedomil Huber.

> Kada smo izišli kroz kapiju, smrtno je pokošen Ante. Zastao sam da mu pomognem. Naredio mi je da idem naprijed i da netko mora ostati živ. Posljednjom snagom, vidio sam, odvukao se do obale rijeke Save i u njenim valovima se izgubio.
>
> – Čedomil Huber

> Sjećam se da sam vidio Antu Bakotića kako ide po cesti korakom, a pluća mu se nadimaju kao kovački mjehovi. Pozvao sam ga da siđe k meni i da ide ovim mrtvim uglom. On je samo odmahnuo rukom i nije pošao dolje. Tako ga je pogodio metak i on se srušio u Savu.
>
> – Mile Ristić

Mile Ristić u pismu svom brati Luki još piše:

> Vijest o strijeljanju drugarica, među kojima su bile i dvije Sinjanke – Mira Čatipović-Obradović i Desa Babaja-Fabris – na nas je strašno djelovala, ali smo i shvatili da se i nama bliže posljednji minuti. Nije bilo izgleda za spas, ali smo odlučili da moramo nešto pokušati, jer bili smo osuđeni na smrt. Nekolicina nas, s Antom na čelu, prošli smo kapiju pošto smo prethodno svladali stražare. Tu je bila neopisiva gužva, izmiješali su se zatvorenici i ustaše. U jednom trenutku u toj gužvi netko je bio ranjen. Vidio sam da je to drug Ante. Čuo sam njegove posljednje riječi: - Drugovi ranjen sam, drugovi naprijed! Posljednje što sam vidio je njegovo, mecima izrešetano tijelo kako pada u Savu. Sam je skočio jer nije htio da iznemogao padne u neprijateljske ruke …
>
>

## Spomen

Posle rata, na njegovoj rodnoj kući postavljena je spomen-ploča.

31. listopada 2009. godine, tadašnji predsjednik RH Stjepan Mesić, otkrio je spomen ploču na pročelju rodne kuće Ante Bakotića, koja se nalazi na Pijaci, na križanju Trga kralja Tomislava i Ulice Put Petrovca, na istom mjestu s kojega je sredinom 1990-ih godina, zbog obnavljanja pročelja, skinuta i oštećena prvotna ploča, koja je pohranjena u Muzeju Cetinske krajine.

Njegovim imenom nazvano je priznanje koje je Javna ustanova Spomen-područje Jasenovac 12. svibnja 2013. godine, na 68. godišnjicu proboja, dodijelila živućim sudionicima proboja a postumno i svim ostalim zatočenicima koncentracijskog logora Jasenovac koji su preživjeli proboj.

## Oskrnavljenje spomen ploče

Tijekom noći s 23. na 24. veljače 2013. godine nepoznati vandal ili više njih pokušali su skinuti spomen ploču s pročelja i prilikom tog vandalskog čina ploča je djelomično oštećena. Spomen ploča vraćena je sutradan, 25. veljače 2013. godine.

## Povezano

* Logor Jasenovac
* Proboj logoraša iz Jasenovca 22. aprila 1945.

## Izvori

## Literatura

* Časopis *Arena*, 24. travnja 1985.