# Estonski jezik

| estonski jezik |
| --- |
| *eesti keel* |
| Države | Estonija |
| Etnicitet | Estonci |
| Broj govornika | 1,100,000 (2012.) |
| Jezična porodica | uralski jezici
* ugrofinski jezici
	+ balto-finski jezici
		- južni balto-finski jezici
			* **estonski jezik**
 |
| Dijalekti | tartski, mulgi, võro, seto |
| Pismo | latinica |
| Službeni status |
| Službeni |  Estonija  Europska unija |
| Regulator | Institut za estonski jezik |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `et` |
| ISO 639-2 | `est` |
| ISO 639-3 | `est` |
| Glottolog | `esto1258` |
| Linguasphere | `41-AAA-d` |
| Historijski raspon:
  Sjevernoestonski
  Južnoestonski
 |
|

**Estonski jezik** (estonski: *eesti keel*;  [ˈeːsti ˈkeːl]  ( poslušajte)) je uralski jezik iz porodice ugrofinskih jezika koji se govori u Estoniji. Estonski jezik službeni je jezik u Estoniji, a prema podacima iz 2012. godine kao materinji jezik govori ga oko 1,100,000 ljudi; 922,000 u Estoniji i oko 160,000 izvan nje. Estonski jezik spada u skupinu južnih balto-finskih jezika te je drugi najrasprostranjeniji jezik iz porodice ugrofinskih jezika.

## Karakteristike

Tipološki, estonski jezik predstavlja tranzicijsku formu između aglutinativnog i fuzijskog jezika. Raspored riječi u rečenici je subjekt-predikat-objekt.

Estonski jezik ne poznaje gramatičke rodove, međutim poznaje čak četrnaest padeža: nominativ, genitiv, partitiv, ilativ, inesiv, elativ, alativ, adesiv, ablativ, tramalativ, terminativ, esiv, abesiv i komitativ. Imenice i pridjevi uvijek se slažu u broju. Estonski jezik također ne poznaje gramatički futur; za izražavanje budućih radnji koristi se prezent.

Iako estonski jezik nije indoeuropski jezik kao i njemački jezik, zbog dugogodišnjeg kulturološkog utjecaja Nijemaca u Estoniji germanizmi su izrazito česti u estonskom jeziku; smatra se kako trećinu estonskog leksika sačinjavaju germanizmi.

Estonski jezik koristi latinično pismo te uz standardni alfabet koristi posebne grafeme *ä*, *ö*, *ü* i *õ*. Grafemi *š* i *ž* dodani su kasnije, međutim službeno nisu dio abecede te se koriste samo u tuđicama, kao i grafemi *c*, *f*, *q*, *w*, *x* i *y*.

Estonski razlikuje tri dužine foneme: kratku, dugu i produženu. Produžena fonema se u pisanju označava udvojenim slovom. Udio samoglasnika u prosječnom tekstu na estonskom je 45%. Estonski jezik ima riječ koja je svetski rekorder u broju ponovljenih samoglasnika - "jäääär", što znači ivica leda.

## Primjer teksta

Članak 1. Opće deklaracije o ljudskim pravima na estonskom:

> *Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.*
> (Sva ljudska bića rađaju se slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima. Ona su obdarena razumom i sviješću te trebaju jedna prema drugima postupati u duhu bratstva.)
>
>

## Reference

## Literatura

* Asu, Eva Liina; Teras, Pire (2009), „Estonian”, *Journal of the International Phonetic Association* **39** (3): 367–372, DOI:10.1017/s002510030999017x
* Ross, Jaan; Lehiste, Ilse (2001), *The temporal structure of Estonian runic songs*, The Hague: Walter de Gruyter, ISBN 9783110170320
* Soosaar, Sven-Erik. "The Origins of Stems of Standard Estonian - A statistical overview". In: *TRAMES: A Journal of the Humanities & Social Sciences* 17 (67/62), 3. 2013. pp. 273–300.

## Vanjske veze

* Estonski jezik na Projektu Open Directory
* Estonica.org article Arhivirano 2018-02-02 na Wayback Machine-u