Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pelikani

| Pelikani
 |
| --- |
|  |
| Australski pelikan
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Infrarazred:
 | Neognathae  |
| Red:
 | Pelecaniformes  |
| Porodica:
 | **Pelecanidae** Rafinesque, 1815 |
| Rod:
 | Pelecanus Linnaeus, 1758 |

**Pelikani** ili **nesiti** (lat. Pelecanidae, *Pelecanus*) su porodica ptica iz reda pelikanki. Zajedno s anhingama, kormoranima, blunama, fregatnicama i tropikovkama čine red Pelecaniformes. Pelikani žive na svim kontinentima osim Antarktika.

## Opis

Velike su ptice s velikim kljunovima s vrećom. Najmanji je smeđi pelikan (*P. occidentalis*), koji može biti težak samo 2,75 – 5,5 kg, biti dug samo 106 – 137 cm i imati raspon krila od samo 183 – 250 cm. Najvećim se smatra panac (*P. crispus*) koji može biti 15 kg težak, 183 cm dug, s rasponom krila i do 3,5 m.

Pelikani dobro plivaju kratkim, snažnim nogama sa sva četiri prsta povezana kožicom (kao i kod svih pripadnika reda Pelecaniformes). Rep je kratak i kvadratast sa 20 do 24 pera. Krila su duga i imaju neobično velik broj sekundarnih letnih pera (30 do 35). Luče uljasti iscjedak kojim mažu perje da bi postalo vodootporno.

## Prehrana

Prehrana pelikana se obično sastoji od ribe, ali također jedu beskralježnjake, ljuskare i u nekim slučajevima malene ptice. Često love ribu širenjem vreće. Onda moraju izbaciti vodu iz nje prije gutanja. Ovo traje do jedne minute i vrlo je vjerojatno da će druge ptice ukrasti plijen. Pelikani također nekad kradu ribu od drugih ptica. Neke vrste često love u grupi. Formiraju liniju i tjeraju jata malih riba u plićak gdje ih hvataju. Neki pelikani zaranjaju u vodu. Zabilježen je i slučaj da je jedan pojeo živog i potpuno odraslog goluba.

## Gniježdenje

Pelikani su društvene ptice i gnijezde se u kolonijama. Parovi su monogamni tijekom jedne sezone. Vrste koje se gnijezde na tlu imaju složenije parenje od onih koje se gnijezde na drveću. Kod prvih, nekoliko mužjaka lovi ženku, dok se kod drugih mužjaci pokazuju ženkama. Mužjak donosi materijal za pravljenje gnijezda, a ženka ga pravi. Sve vrste nesu barem dva jajeta, ali obično samo jedan ptić preživi. Mladi vrsta koje se gnijezde na tlu se okupljaju u grupe koje broje i do 100 jedinki, a roditelji pronalaze i hrane samo svoje mlado. Ptići su odrasli nakon 10-12 tjedana, ali mogu ostati s roditeljima još neko vrijeme, iako ih oni neće hraniti.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Pelikani** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Pelikani** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Pelikani** |
# Čaplje

| Čaplje
 |
| --- |
|  |
| Snežobela čaplja *Egretta thula* u gnezdu sa mladima
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Podrazred:
 | Neornithes  |
| Infrarazred:
 | Neognathae  |
| Nadred:
 | Neoaves  |
| Red:
 | Ciconiiformes  |
| Porodica:
 | **Ardeidae**  |

**Čaplje** (**Ardeidae**) su familija ptica rodarica, koja obuhvata oko 17 rodova. Većina rodova i vrsta ove familije nosi naziv čaplja, ali ima i izuzetaka poput gakova i bukavaca.

## Sistematika familije

Familija čaplji deli se na tri grupe (potfamilije).

Potporodica Ardeinae
Rod *Agamia*
Rod *Ardea*
Rod *Ardeola*
Rod *Bubulcus*
Rod *Butorides*
Rod *Egretta*
Rod *Gorsachius*
Rod *Nycticorax*
Rod *Pilherodius*
Rod *Proardea* †
Rod *Syrigma*
Rod *Zeltornis* †
Potporodica Botaurinae
Rod *Botaurus*
Rod *Ixobrychus*
Rod *Zebrilus*
Potporodica Tigrisomatinae
Rod *Cochlearius*
Rod *Tigrisoma*
Rod *Tigriornis*
Rod *Zonerodius*
Šablon:Klica-ptice
# Patke

| Patke
 |
| --- |
|  |
| Patka mandarinka (*Aix galericulata*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Potkoljeno:
 | Vertebrata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Anseriformes  |
| Porodica:
 | **Anatidae**  |

**Patke** ili **plovke** (lat. *Anatidae*) su porodica ptica u redu patkarica. Ova porodica obuhvaća između 7 i 10 potporodica (ovisi o autorima sistematike), gotovo 50 rodova i oko 150 vrsta. U ovu porodicu svrstane su i poznate potporodice kao prave patke (*Anatinae*)

## Opis

Par labudova
Patke, guske i labudovi su malene do velike ptice izdužena tijela. Krila su kratka i šiljasta, a podupiru ih snažni mišići. Vrat je obično dug, ali ovo varira među vrstama. Noge su kratke i snažne i postavljene daleko odostraga. Kljunovi većine vrsta su ravni što je više ili manje izraženo. Njihovo perje je nepropusno za vodu. Mnoge patke pokazuju spolni dimorfizam, sa svjetlijim mužjacima i tamnijim ženkama. Labudovi, guske i patke zviždovke ne pokazuju nikakav spolni dimorfizam. Patke su vokalne ptice koje prave razne zvukove poput kvakanja i skiktanja što ovisi o vrsti; ženke često imaju dublji glas od mužjaka.

Patke su uglavnom biljojedi kao odrasli i hrane se raznim vodenim biljakma, iako neke vrste jedu ribu, školjke i slične životinje. Vrste roda *Mergus* se hrane ribama i imaju nazubljen kljun. Kod mnogih vrsta mladunci se također hrane raznim beskralježnjacima, ali postanu biljojedi kad odrastu.

## Rasprostranjenost

Ova porodica ima kozmopolitsku rasprostranjenost, i nastanjuje sve kontinente osim Antarktika. Također nastanjuju skoro sve otoke. Mnoge se vrste sele.

## Odnos s ljudima

Pored kokoški (*Galliformes*), vjerojatno niti jedna druga grupa ptica nema tako brojne i raznovrsne odnose s ljudima. Neke od njih su pripitomljene, a mnoge se love zbog hrane i rekreacije. Pet je vrsta izumrlo od 1600-te.

## Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Anatidae** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Patke** |
# Djetlići

*Za ostale upotrebe, pogledajte Djetlići (razvrstavanje).*

| Djetlić
 |
| --- |
|  |
| Djetlić
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Piciformes  |
| Porodica:
 | **Picidae**  |

**Djetlići** (ijek.) ili **detlići** (ek.) (latinski: *Picidae*), porodica ptica iz reda djetlovki (*Piciformes*).

## Potporodice

* vijoglavke (*Jynginae*)
* žunice (*Nesoctitinae*)
* pravi djetlići (*Picinae*)
* mali djetlići (*Picumninae*)
# Krednjaci

| Krednjaci (foraminifere)
 |
| --- |
|  |
| Živuća *Ammonia tepida* pod mikroskopom s faznim kontrastom
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Chromista  |
| Podcarstvo:
 | Harosa  |
| Koljeno:
 | **Foraminifera**  |

**Krednjaci** (iz: "kreda", latinski: *Foraminifera*) su red praživotinja iz razreda korjenonožaca (*Rhizopodia*).

## Opis

Duljina im je od 20 μm do 15 cm (numuliti). Tijelo im je u kućici (ljušturi), koja je najčešće od vapnenca, a može biti ravna, stožasta, spiralna, obično s više komorica (politalamni oblici) s mnogim otvorima (*foramina*), iz kojih izlaze lažne nožice (pseudopodiji) u obliku dugačkih niti. Razmnažaju se izmjenom nespolne i spolne generacije. Većinom žive na dnu mora, a manji broj vrsta živi pučinski u planktonskim zajednicama. Najčešći su oblici kuglasta šupljikara (*Globigerina bulloides*) i *Biloculina simplex*. Kućice uginulih životinja padaju na morsko dno i tijekom duga razdoblja nagomilaju se i tvore debele naslage vapnenca. Tako se na obalama Sredozemnoga mora i u nekim područjima Sahare nalaze debele naslage vapnenca iz tercijara, koji se sastoje od krupnih ljušturica (do 15 cm) fosilnih numulita (*Nummulites*). Jedan je drugi fosilni rod (*Fusulina*) bio obilan u karbonu. Dno Atlantskog oceana pretežito se sastoji od globigerinskoga mulja, u kojem krednjaci (uglavnom globigerina) tvore 75% ukupne mase.

## Galerija

* Krednjak *Baculogypsina sphaerulata* s otoka Hatoma u Japanu. Širina vidnog polja = 5,22 mm.
* Krednjak *Heterostegina depressa*., Indonezija. Širina vidnog polja = 5,22 mm.
* Krednjaci iz Jadranskog mora, otok Pag.
* Koralj Fosilni krednjaci *Nummulites*, Ujedinjeni Arapski Emirati.

## Reference
# Lutet

**Lutecij** je stadij na sredini eocenske epohe. Pokriva vrijeme od oko prije 48,6 ± 0,2 Ma do prije 40,4 ± 0,2 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Lutetian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Priabon

**Priabonij** (isto tako poznat kao **Jacksonij** ili **Runangan**) je završni stadij eocenske epohe. Pokriva vrijeme od oko prije 37,2 ± 0,1 Ma do 33,9 ± 0,1 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Priabonian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Barton

**Bartonij** (isto tako poznat kao **Auversij**) je stadij na sredini eocenske epohe. Pokriva vrijeme od oko prije 40,4 ± 0,2 Ma do prije 37,2 ± 0,2 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Bartonian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Rupel

*Za ostale upotrebe, pogledajte Rupel (razvrstavanje).*
**Rupelij** (isto tako poznat kao **Stampij**, **Tongriaj**, **Latdorfij** ili **Vicksburgij**) je prvi od dva stadija oligocenske epohe. Pokriva vrijeme od prije 33,9 ± 0,1 Ma do 28,4 ± 0,1 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Rupelian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Sjeverni Vijetnam

**Sjeverni Vijetnam**, službeno **Demokratska Republika Vijetnam** (**DRV**) (vijetnamski: Việt Nam Dân Chủ Cộng Hòa), bila je komunistička država koja je vladala sjevernim dijelom Vijetnama od 1954. do 1976.

Nastala je nakon Drugog svjetskog rata, tokom koga je Vijetnam bio francuska kolonija pod japanskom okupacijom. Nedugo nakon što se Japan predao 1945. godine, DRV je proglašena u Hanoju. Šef vlade je postao vođa Vietminha Hồ Chí Minh dok je bivši vijetnamski car Bảo Đại postao "vrhovni savjetnik." Francuska je u martu 1946. priznala Hồovu vladu, ali je istovremeno u južnom dijelu zemlje formirala marionetsku vladu u Saigonu. 30. oktobra 1946. su ne-komunistički političari izbačeni iz DRV te našli utočište na jugu. U novembru su francuske snage okupirale Hanoi te je tada započeo Francusko-indokineski rat. Bảo Đại je godine 1949. godine postao poglavar južne države, koja je preimenovana u Država Vijetnam. Na temelju Ženevskih sporazuma 1954. godine Vijetnam je podijeljen duž 17. paralele. DRV je postala vlast u Sjevernom Vijetnamu, dok je Država Vijetnam postala vlast u Južnom Vijetnamu.

Ženevski sporazumi su predvidjeli nacionalne izbore za 1956. Iako su se s tim složili Francuska i Sjeverni Vijetnam, to je odbacio Južni Vijetnam. Zbog toga je izbio vijetnamski rat (1959–1975), tokom koga se Sjeverni Vijetnam borio protiv Južnog Vijetnama i njegovih antikomunističkih saveznika na čelu sa SAD. Na kraju rata je sjeverovijetnamska vojska, odnosno Narodna armija Vijetnama (PAVN) uspjela zauzeti Južni Vijetnam. Dvije države su se nakon toga 1976. formalno spojile u Socijalističku Republiku Vijetnam.

## Vanjske veze

* Declaration of Independence of the Democratic Republic of Vietnam Arhivirano 2006-02-11 na Wayback Machine-u
* recorded sound of that declaration
* video of this ceremony

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Francuska Indokina** | **Sjeverni Vijetnam** 1954–1976
 | Slijedi: **Vijetnam** |
# Južni Vijetnam

| **Republika Vijetnam** Việt Nam Cộng hòa Južni Vijetnam |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|   |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
|   |
| Geografija
 |
| **Kontinent**  | Azija
 |
| **Himna** | Thanh niên Hành Khúc
 |
| **Glavni grad** | Saigon (sada Ho Ši Min)
 |
| **Površina** | 173.809 km²
 |
| **Stanovništvo** | 12.000.000 (1955. god) 19.582.000 (1974. god)
 |
| Društvo
 |
| **Zvanični jezici** | vijetnamski francuski
 |
| **Valuta** | Dong
 |
| Vladavina
 |
| **Oblik vladavine** | Republika
 |
| **Predsednik** | Ngo Din Diem
 |
| **Istorijsko doba** | Hladni rat
 |
| **Osnivanje** | 1955
 |
| **Prestanak** | 1975
 |
| Događaji
 |
| Prethodnici i naslednici
 |
| **Prethodile su:** | **Nasledile su:** |
|  | Država Vijetnam | Vijetnam |  |

**Južni Vijetnam**, službeno **Republika Vijetnam**, bila je država u južnom delu današnjeg Vijetnama koja je postojala do 1975. Ona je dobila međunarodno priznanje 1950. godine, kao *Država Vijetnam* (1949–1955), a kasnije kao *Republika Vijetnam* (1955-1975). Glavni grad je bio Sajgon. Izrazi *Južni Vijetnam* i *Severni Vijetnam* su ušli u svakodnevnu upotrebu 1954. godine za vreme Ženevske konferencije, na kojoj je Vijetnam 17. paralelom podeljen na severni komunistički i južni nekomunistički deo.

Poreklo i nastanak Južnog Vijetnama se mogu pratiti do francuske kolonije Kohinhine, dela Francuske Indokine, koja je obuhvatala južnu trećinu današnjeg Vijetnamu. Posle Drugog svetskog rata, Vijetmin, koji je predvodio Ho Ši Min, je proglasio nezavisnost Vijentama u Hanoju. Godine 1949, nekomunistički političari formirali su rivalsku vladu Vijetnama u Sajgonu koju je predvodio bivši car Bao Daj. Bao Daija je zbacio premijer Ngo Din Dijem 1955. godine, koji je sebe proglasio za predsednika nakon lažiranog referenduma. Nakon Diemovog svrgavanja u vojnom puču 1963. godine, na čelu Južnog Vijetnama se nalazio niz kratkotrajnih vojnih vlada. General Nguen Van Thieu je bio na čelu zemlje od 1967. do 1975. godine. Vijetnamski rat je počeo u 1959. sa ustankom komunističkog Vijetkonga koji je dobijao pomoć od Severnog Vijetnama. Rat je kulminirao ofanzivom Tet iz 1968. godine, kada se na strani Južnog Vijetnama borilo preko 1,5 miliona južnovijetnamskih i 500.000 američkih vojnika. Uprkos mirovnom sporazumu zaključenom u januaru 1973, borbe su se nastavile sve do 30. aprila 1975. kada je severnovijetnamska armija zauzela Sajgon.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Južni Vijetnam** |
# Francuska Kočinkina

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **KočinkinaNam Kỳ* |
| Kolonija Francuskog Imperija
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←     ←   | **1884. – 1945. 1945. – 1949.** |   →     → |

 |
|  Zastava
 |
| Lokacija KočinkineKočinkina (tirkizno) na karti Vijetnam |
| **Glavni grad** | Saigon
 |
| **Jezik/ci** | vijetnamski jezik, francuski jezik
 |
| **Vlada** | Kolonija
 |
| **Historija** |  |
|  • Uspostavljena
 | 1884.
 |
|  • Ukinuta
 | 1949.
 |
| **Površina** |
|  • 1868
 | 65.478 km² (25.281 mi² ) |
| **Stanovništvo** |
|  • 1868 (procjena) | 1.214.141
 |
|      Gustoća
 | 18,5 /km²  (48 /mi² )
 |
|  • 1939 (procjena) | 4.484.000
 |
|      Gustoća
 | 68,5 /km²  (177,4 /mi² )
 |
| **Valuta** | francuska indokineska piastra
 |
| **Danas dio** |  Vijetnam
 |

 |

**Kočinkina** (vijetnamski: *Nam Kỳ*; kmerski: *Kampuchea Krom*) je regija koja okrivno obuhvaća južnu trećinu današnjeg Vijetnama, a čiji je najvažniji grad Saigon. Od 1862. do 1949. godine, Kočinkina je bila francuska kolonija, a 1954. godine je pripojena Južnom Vijetnamu, zajedno s južnim dijelom tadašnjeg anamskog protektorata. Regija se danas, na vijetnamskom, naziva *Nam Bộ*, a službeni naziv za francuske uprave bio je *la Colonie de Cochinchine*.

Naziv Kočinkina je tokom povijesti mijenjao značenje tako da je u današnjem geografskom kontekstu poznat tek od kolonijalnog perioda, odnosno od perioda francuske uprave. Taj najjužniji dio Vijetnama ranije je pripadao Kambodži, a središte mu je i onda bilo u Saigonu. U tom su periodu ostali dijelovi Vijetnama bili Annam i Tonkin.
# Annam (francuski protektorat)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **AnnamTrung Kỳ* |
| Protektorat Francuskog Imperija
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←     ←   | **1884. – 1945. 1945. – 1949.** |   →     → |

 |
|  Zastava
 |
| Lokacija AnnamaAnnam (žuto) na karti Vijetnam |
| **Glavni grad** | Huế
 |
| **Jezik/ci** | vijetnamski jezik, francuski jezik
 |
| **Vlada** | Protektorat
 |
| **Historija** |  |
|  • Uspostavljena
 | 1884.
 |
|  • Ukinuta
 | 1949.
 |
| **Valuta** | francuska indokineska piastra
 |
| **Danas dio** |  Vijetnam
 |

 |

**Annam** (vijetnamski: *An Nam*) je bio francuski protektorat u današnjem centralnom Vijetnamu. Po ovoj pokrajini, Vijetnamci su jedno vrijeme bili poznati kao Anamci. Termin "Vijetnamac" usvojili su nacionalistički pisci tokom 1920-ih godina, a opću uporabu dobio je nakon revolucije u kolovozu 1945. godine. Danas se termin "Anamac" smatra uvredljivim.

Francuzi su Annam kolonizirali 1884. godine, a tri godine kasnije je postao dio Francuske Indokine. Još dvije vijetnamske regije, Kočinkina na jugu i Tonkin na sjeveru su također bile dio Francuske Indokine. Regija je bila pod dvojnom francusko-vijetnamskom upravom. Dinastija Nguyễn je nominalno i dalje bila na čelu Annama sa središtem u Huếu, gdje je stolovao marionetski car. Godine 1949., protektorar je pripojen novonastalom Južnom Vijetnamu. Temeljem odredaba Ženevske konferencije iz 1954. godine, regija je podijeljena između Južnog i Sjevernog Vijetnama.
# Tonkin (francuski protektorat)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **TonkinBắc Kỳ* / *Protectorat du Tonkin* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←     ←     ←   | **1884. – 1945. 1945. – 1949.** |   →     →     → |

 |
|  Zastava
 |
| Lokacija TonkinaTonkin (narančasto) na karti Vijetnama |
| **Glavni grad** | Hanoi
 |
| **Jezik/ci** | vijetnamski jezik, francuski jezik
 |
| **Vlada** | Protektorat
 |
| **Historija** |  |
|  • Uspostavljena
 | 1884.
 |
|  • Ukinuta
 | 1949.
 |
| **Valuta** | francuska indokineska piastra
 |
| **Danas dio** |  Vijetnam
 |

 |

**Tonkin** (francuski: *Protectorat du Tonkin*; vijetnamski: *Bac Kỳ*) bio je jedan od tri francuska protektorata na teritoriju Vijetnama; ostala dva su Annam i Kočinkina. Protektorat je uspostavljen 1883. godine na krajnjem sjeveru zemlje, a 1887. godine je pripojen Francuskoj Indokini. Godine 1945., Tonkin je izgubio status kolonije proglašenjem Sjevernog Vijetnama, međutim francuski upravitelji su ga smatrali dijelom ujedinjene Države Vijetnam, koja je bila preteča Južnog Vijetnama.
# Protektorat

**Protektorat** je izraz kojim označava odnos dviju država u kojoj jedna država drugoj, obično vojnički, ekonomski ili na neki drugi način slabijoj, vodi vanjske poslove i obranu, odnosno pruža "zaštitu"; zaštićena država, pak, u potpunosti ili u većoj mjeri zadržava autonomiju i/li suverenost u unutrašnjim pitanjima. Izraz, koji potiče od latinske riječi *protegere* ("zaštititi") je tradicionalno opisivao odnose između dviju država, a koji se zasnivao na sporazumu ili kao posljedica osvajanja. U 19. vijeku se pod izrazom *protektorat* počela podrazumijevati i područja Azije, Afrike i Oceanije na kojima su tadašnje kolonijalne sile uspostavljale vlast jednostrano ih proglašavajući područjima "pod svojom zaštitom".

Izraz protektorat je zbog potonje prakse stekao pežorativno značenje, odnosno zbog formalizacije neravnopravnog odnosa dvije države ga se smatra suprotnim načelu o pravu na samoodređenje. Nakon prvog svjetskog rata je, pak, Liga naroda uspostavila vlastite protektorate u obliku mandatnih područja, a nakon drugog svjetskog rata su Ujedinjeni narodi uspostavili starateljska područja koja funkcioniraju kao protektorati.

Na području bivše Jugoslavije se danas tako Kosovo smatra svojevrsnim protektoratom.

## Povezano

* Tributarna država
* Satelitska država
# Tonkin

*Za ostale upotrebe, pogledajte Tonkin (razvrstavanje).*
Mapa regije iz 1873. godine.
**Tonkin** (vijetnamski: *Bắc Kỳ*), također navođen i kao **Tongkin**, **Tonquin** ili **Tongking** predstavlja najsjeverniji dio Vijetnama. Tonkin se nalazi južno od kineskih provincija Yunnan i Guangxi, istočno od sjevernog dijela Laosa i zapadno od Tonkinškog zaliva. U Vijetnamu se za njega koristi izraz *Bắc Kỳ*, doslovno "Sjeverna oblast". Smješten je u plodnoj delti Crvene rijeke te poznat po bogatoj proizvodnji riže.
# Bitka za Điện Biên Phủ

| **Bitka kod Dijen Bijen Fua**
 |
| --- |
| Segment Prvog indokineskog rata
 |
|    |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 13.03. - 07.05. 1954. godine
 |
| Lokacija
 | nedaleko od Dijen Bijen Fua, Francuska Indokina (severozapad današnjeg Vijetnama) |
| Ishod
 | Odlučujuća pobeda snaga Vijetmina
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
| Francuska
 | Vijetmin
 |
| Komandanti i vođe
 |
| Kristijan de Kastri Pjer Langlo Rene Koni
 | Vo Ngujen Đap
 |
| Snage
 |
| oko 10.800 (13.03.)
 | oko 48.000 vojnika oko 15.000 ljudi u logistici (13.03.)
 |
| Žrtve i gubici
 |
| 2.293 poginulih, 5.195 ranjenih, 10.998 zarobljenih
 | oko 7.950 poginulih, oko 15.000 ranjenih
 |

**Bitka kod Dijen Bijen Fua** ili **opsada Dijen Bijen Fua** je vođena od 13. marta do 7. maja 1954. godine između francuskih kolonijalnih snaga u današnjem Vijetnamu sa jedne i trupa Vijetmina sa druge strane. Okončala se odlučnom pobedom komunističkih revolucionara i smatra se presudnom za njihovu konačnu pobedu u *prvom ratu u Indokini* i proterivanje Francuza sa prostora današnjeg Vijetnama. Bitka zapravo predstavlja opsadu francuske vojne baze, koja je podignuta kod Dijen Bijen Fua u cilju prekidanja linija snabdevanja snaga Vietmina i sprovođenja njihovog potpunog uništenja. Sama baza je podignuta u ravnici okruženoj brdima, a njeno snabdevanje je vršeno vazušnim putem. Francuzi su smatrali da snage Vietmina, kao prevashodno gerilska vojna formacija, neće biti u stanju da iskoriste okolna uzvišenja za razmeštanje teške artiljerije i protivavionskih topova i na taj način napadnu njihovu bazu. Komandant snaga Vietmina general Vo Ngujen Đap je iskoristio upravo tu pretpostavku Francuza, opkolio ih i zaposeo okolne visove, na koje je potom izvukao tešku artiljeriju, nakon čega je otpočeo sa bombardovanjem vojne baze praćenog stalnim pešadijskim napadima na nju uz podršku Kaćuša. Francuzi su pokušali da odbrane svoje položaje koristeći se vazdušnim putem za doturanje pomoći i dodatnih trupa, ali su vremenom kontigenti koji su pristizali postali nedovoljni i nakon dvomesečne opsade celokupna baza je zauzeta, a skoro 11.000 Francuza (prema izveštaju francuske vojske) je zarobljeno.

## Povezano

* Prvi indokineski rat
* Vo Ngujen Đap
* Dijen Bijen Fu