# Silistra

| Silistra Силистра |
| --- |
| Galerija umjetninaGalerija umjetnina |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Bugarska
 |
| **Oblast** | Silistra
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Ivo Andonov
 |
|  |
| **Visina** | 6
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2005.)
 |
|  - **Grad** | 49 166
 |
|  |
| **Vremenska zona** | EEST (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 7500
 |
| **Pozivni broj** | 086
 |
| Karta
 |
| Silistra
 |

**Silistra** (bugarski *Силистра*), nekad se zvao **Drastar** ( bugarski *Дръстър*), to je lučki grad od 49 166 stanovnika ( popis iz 2005 g.), na sjeveroistoku Bugarske, koji leži na južnim obalama Dunava. To je i granični grad prema Rumunjskoj, koja se nalazi preko Dunava. *Silistra* je upravno središte Oblasti Silistra, i povijesni centar regije Južna Dobrudža.

## Historija

Već su rimljani podigli utvrdu 29 ne. na mjestu starijeg keltskog naselja i zadržali *keltsko* ime - *Durostorum* (ili *Dorostorum*). Ta utvrda bila je značajni vojni centar rimske provincije Mezije, a dobila je status grada za vrijeme vladavine cara Marcusa Aureliusa. Od 388 g., *Durostorum* je sjedište biskupa i centar ranog kršćanstva u regiji.

Nakon diobe Rimskog carstva, grad je podpao pod njegovu istočnu polovicu Bizant i od tad je poznat po grčkom imenu: *Δουρόστολον, Durostolon*.

Pod kraj 7. stoljeća, *Drastar* je podpao pod vlast Prvog bugarskog carstva, a biskup *Drastara* postao je prvi patrijarh Bugarske.
Grad je zauzeo *Svjatoslav I. Kijevski* 969, ali je dvije godine kasnije poražen u Bitci za Dorostoru. Nakon ponovne uspostave vlasti Bizanta nad gradom, on je prezvan u *Theodoropolis*, po vojničkom svecu *Teodoru Stratelatesu*, za koga kažu da je kasnije postao car Ivan I. Cimisk Car Samuilo je 976 povratio vlast nad ovim krajem do svog poraza, 1001, nakon kojeg ovim krajem ponovno vlada Bizant.

Od 1186, nakon Bugarsko-Vlaške pobune, grad je postao dio Drugog bugarskog carstva, koje je trajalo do Otomanskog zauzeća Bugarske 1396
Tokom Otomanske vladavine, grad je prezvan u (turski:) *Silistre*, i bio je dio osmanskog vilajeta (provincije) Rumelije, i sjedište Sandžaka *Silistra*.

Ovaj sandžak prerastao je u elajet *Silistra* (turski: *Silistre Eyaleti*), koji je uključivao veći dio crnomorske obale.
Grad je potpao višekratno pod Rusiju za vrijeme nekoliko Rusko-turskih ratova.

*Silistra* je 1878, nakon Rusko-turski rat 1877.-1878., ušla u sastav tadašnje Kneževine Bugarska, koja je kasnije postala Kraljevina Bugarska 1908

U maju 1913., nakon neuspjelih *Bugarsko - Rumunjskih pregovora* u Londonu, dvije zemlje prihvatile su arbitražu tadašnjih velesila. One su odlučile na *konferenciji u Sankt Peterburgu* dati grad *Silistru* i njenu bližu okolicu ( u radijusu od 3 km) Rumunjskoj.
Nakon Drugog balkanskog rata, i Mira iz Bukurešta (1913.) *Silistra* i cijela pokrajina Južna Dobrudža pripale su Rumunjskoj. Bugarska je ponovno vladala *Silistrom* tijekom Prvog svjetskog rata jer se Rumunjska predala Centralnim silama (1918), (uključujući Bugarsku). Nakon rata po klauzulama Mira iz Neuillya (1919) *Silistra* je vraćena Rumunjskoj. *Silistra* je ostala dio Rumunjske sve dok pod pritiskom Sila Osovine nije napravljen Sporazum iz Krajove 1940., po kojem je grad ponovno pripojen Bugarskoj, ovo stanje potvrđeno je Pariškim mirovnim ugovorom iz 1947 god.

## Stanovništvo grada kroz povijest

| Godina
 | Stanovništvo
 |
| --- | --- |
| 1888 | 11,414
 |
| 1892 | 11,718
 |
| 1900 | 12,133
 |
| 1908 | 12,055
 |
| 1924 | 13,756
 |
| 1974 | 48,000
 |
| 1985 | 53,500
 |
| 2005 | 49,166
 |

## Vanjske veze

* Novosti iz UNESCO-ovog parka prirode Silistra
* Službene stranice komune Silistra (na bugarskom i engleskom)

## Reference