# Stara Zagora

| Stara Zagora Стара Загора |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Bugarska
 |
| **Oblast** | Stara Zagora
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Svetlin Tančev
 |
|  |
| **Visina** | 196
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2002)
 |
|  - **Grad** | 164.000
 |
|  |
| **Vremenska zona** | EEST (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 6000
 |
| **Pozivni broj** | 042
 |
| **Službena stranica** starazagora.net
 |
| Karta
 |
| Stara Zagora
 |

**Stara Zagora** je šesti grad po veličini u Bugarskoj. Nalazi se u središnjem dijelu zemlje i administrativno je sjedište istoimene *Oblasti Stara Zagora* te važan gospodarski centar. Poznat je po svom pravilnom ortogonalnom rasporedu ulica, lipama i pjesnicima.

## Geografija

Stara Zagora se nalazi u središnjem dijelu Bugarske, oko 230 km istočno od Sofije. Pored grada prolazi važna prometnica Sofija - Burgas. Kraj Zagora je najsjeverniji dio povijesne pokrajine Trakije.

Grad se nalazi na južnim padinama masiva Balkana na rijeci Bedečka. Južnije od grada počinje dolina rijeke Marice.

Klima u gradu je umjereno kontinentalna sa snažnim utjecajem sredozemlja, tako da su ljeta u gradu izuzetno vruća i suha.

## Historija

Jezero Zagorka
Za Staru Zagoru se drži da je jedno od najstarijih naselja u Bugarskoj i južnoj Evropi.
Prvotno naselje osnovali su Tračani u 6. ili 5. stoljeću pne. pod imenom *Beroe* (što znači *željezo*). Područje oko grada bilo je rudarsko još od antičkih vremena, tako su pronađeni ostatci rudarskih nastambi i rudnik bakra iz neolita.

U vrijeme Rima, grad je prezvan u *Ulpia Augusta Traiana* u počast cara Trajana.

Za vrijeme Bizanta, grad je promijenio ime u *Irinopolis* u čast bizantske carice Irene. Zidine oko grada obnovljene su i pojačane zbog učestalih napada Bugara. No ni one nisu pomogle i Irinopolis je, kao i čitav kraj Zagora, potpao pod vlast Bugarske 717 godine. Teritorij je poklonjen bugarskom kanu Tervelu, kao bizantski dar za pomoć koju su Bugari pružili u pobjedi protiv Arapa, kad su oni pokušali zauzeti Konstantinopolis. Tako je Zagora postala prvo bugarsko teritorijalno proširenje južno od masiva Stare Planine. Grad je tada prezvan u *Boruj*.

Ostatci rimskog amfiteatra
Godine 1122 grad Stara Zagora (tada *Beroja*) bio je poprište bitke između bizantskog cara Jovana II Komnina i snaga Pečenega, koje su nadirale u teritorij Bizanta (Bitka kod Beroja 1122). Pečenezi su bitku izgubili, a mnogi zarobljenici su prisilno naseljeni kao čuvari (*foederati*) bizantske granice. Godine 1208 mjesto je bilo poprište još jedne velike bitke, kad su Bugari pobijedili vojsku Latinskog carstva (Bitka kod Beroja 1208.)

Turci su zauzeli Staru Zagoru 1371 Naselje je vremenom postalo mali orijentalni gradić.

Prva osnovna škola podignuta je tek 1840 godine, a 1854 je ime grada promijenjeno u *Železnik* (bugarski: *Железник*), što je bio doslovan prijevod turskog imena mjesta *Eskizağra* a što je pak bio prijevod starijeg tračkog imena mjesta *Beroa*. Godine 1870 grad je ponovno izmijenio ime u današnje *Stara Zagora*.

Po oslobođenju Bugarske od osmanske vlasti 1878, Stara Zagora je postala dio tada autonomne Istočne Rumelije, do ujedinjenja u jedinstvenu Bugarsku državu 1886 godine.

## Demografija

| Godina
 | Stanovništvo (po podatcima iz aprila 2002.)
 |
| --- | --- |
| 1875. | 23.000
 |
| 1884. | 15.500
 |
| 1901.–1913. | 27.000
 |
| 1934. | 34.000
 |
| 1940. | 40.000
 |
| 1956. | 56.000
 |
| 1965. | 87.000
 |
| 1968. | 100.000
 |
| 1975. | 122.000
 |
| 1985. | 157.000
 |
| 1992. | 162.000
 |
| 2002. | 164.000
 |

## Gradovi prijatelji

* Poljska Radom
* Grčka Larisa
* Rusija Samara
* Ujedinjeno Kraljevstvo County Down
* Srbija Kruševac
* Portugal Barreiro

## Vanjske veze

* Regionalni muzej Stara Zagora ((bug.)) (`en`)
* Turističke informacije o Staroj Zagori Arhivirano 2007-02-17 na Wayback Machine-u ((bug.)) (`en`)
* Fotografije iz Stare Zagore