Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hetangij

**Hettangij** je prvi stadij epohe rane jure. Pokrive vrijeme između 199,6 ± 0,6 Ma i 196,5 ± 1 Ma (miliona godina). Ta faza slijedi rhaecijski stadij trijaskog perioda.

Stadij je ime dobio po Hettangeu, gradu u sjevernoj Francuskoj, južno od granice s Luksemburgom na cesti koja povezuje Luksemburg s Metzom.

## Fauna

* *Abriktosaur*

## Literatura

* GeoWhen Database - Hettangian

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Sinemurij

**Sinemurij** je stadij epohe rane jure. Ona pokriva vrijeme između 196,5 ± 2 Ma i 189,6 ± 1,5 Ma (miliona godina).

Stadij je ime dobio po gradu Semur-en-Brionnais, blizu Sancerrea u gornjoj dolini Loire. Tlo bogato kalcijem koje se formiralo u jurskom vapnencu te regije je smatra zaslužnim za osobine čuvenih Sancerre vina.

## Literatura

* GeoWhen Database - Sinemurian

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Plinsbah

**Pliensbachij** (isto tako poznat kao **Charmouthij**) je stadij epohe rane jure. Pokriva vrijeme između 189,6 ± 1,5 Ma i 183 ± 1,5 Ma (miliona godina).

Stadij je ime dobio po Pliensbachu, gradu 30 km istočno od Stuttgarta u Njemačkoj. Minerali i fosili iz regije su izloženi u muzeju u Göppingenu.

## Literatura

* GeoWhen Database - Pliensbachian

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Toarcij

**Toarcijski stadij** je bio posljednji stadij perioda rane jure. Obično se koristi za pokrivanje perioda od 183 Ma do 175 Ma (miliona godina).

Stadij je ime dobio po Thouarsu, južno od Saumura u dolini Loire u Francuskoj.

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Alen

**Alen** može da se odnosi na:

* Alen (period)
* Alen (Mert i Mozel), naseljeno mesto u Francuskoj, u departmanu Mert i Mozel
* Alen (Orn), naseljeno mesto u Francuskoj, u departmanu Orn
* Alen (Soma), naseljeno mesto u Francuskoj, u departmanu Soma
* Alen (Ušće Rone), naseljeno mesto u Francuskoj, u departmanu Ušće Rone
* Alen (Ostalbkrajs), grad u njemačkoj saveznoj državi Baden-Virtemberg.
* Alen (hemija), jedinjenje u kome jedan atom ugljenika ima dvostruke veza sa svakim od svoja dva susedna ugljenika.

## Povezano

* Spisak članaka koji počinju sa „Alen"
# Bajocij

U geološkoj kronologiji, **Bajocij** je doba u epohi srednje jure u jurskom periodu mezozojske ere fanerozojskog eona koji pokriva vrijeme od oko prije 171,6 miliona i oko prije 167,7 miliona godina. Bajocijsko doba slijedi aalenijsko doba i prethodi bathonijskom dobu iste epohe.

Stadij je ime dobio po gradu Bayeux, u regiji Normandija u Francuskoj.

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Bat (geologija)

U geološkoj kronologiji **bathonij** je doba u epohi srednje jure u jurskom periodu mezozojske ere u fanerozojskom eonu koji pokriva vrijeme od oko prije 167,7 i oko prije 164,700 miliona godina. Bathonijsko doba slijedi bajocijsko doba i prethodi callovijskom dobu iste epohe.

Stadij je ime dobio po Bathu, gradu toplicama izgrađenim na jurskom vapnencu koji ima ljekovita svojstva. Sam grad je sagrađen na bathskom kamenu, svijetlom, bijelom oölitiskom vapnencu koji se kopa u obližnjim kamenolomima.

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Kalovij

**Callovij** je stadij geološke kronologije koji pokriva vrijeme od oko prije 164,7 +/- 4 do oko prije 161,2 +/- 4 miliona godina.

To je posljednji stadij srednje jure.

Ime mu dolazi od starog izgovora za Kellaways Bridge, 3 km sjeveroistočno od Chippenhama u Wiltshireu u Engleskoj.

* *Peltoceras solidum* *Peltoceras solidum* Israel.
* *Rhomboteuthis lehmani* La Voulte-sur-Rhône, France.

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Kimeridž

**Kimmeridgij** je stadij epohe kasne jure. Pokriva vrijeme između 155,7 ± 4 Ma i 150,8 ± 4 Ma (miliona godina).

Stadij je ime dobio prema Kimmeridgeu, gradu na obali Dorseta u Engleskoj. Plaža Kimmeridge Baya je dobro mjesto za traženje fosila — postoje primjerci koje izbacuje plima.

## Fauna

* *Amphicoelias fragillimus?*
* *Aviatyrannis jurassica*
* *Hesperosaurus*
* *Seismosaurus*
* *Stokesosaurus clevelandi*

## Lokaliteti

* Guimarota

## Literatura

* GeoWhen Database - Kimmeridgian

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |
# Paleogen

**Paleogenski** period je jedinica geološkog vremena koje je počelo prije 65 i završilo prije 23 miliona godina. Period je trajao 42 miliona godina, i postao poznat kao vrijeme u kome su sisavci evoluirali od malih, jednostavnih oblika u različite životinje nakon masovnog izumiranja koje je bilo završilo prethodni period krede. Neki od tih životinja će evoluirati u krupne oblike koji će dominirati kopnom, dok će drugi postati sposobni živjeti u oceanima, specifičnim kopnenim staništima te čak i letjeti. Ptice su prilično evoluirale tokom perioda mijenjajući se u oblik nalik na sadašnje. Većina ostalih grana života na Zemlji su ostali relativno neizmijenjeni u odnosu na ptice i sisavce tokom ovog perioda. Manji broj pomaka kontinenata se također dogodio u ovom periodu. Klima se ponešto ohladila za vrijeme paleogena a unutrašnja mora povukla iz Sjeverne Amerike tokom perioda.

Ovaj period se sastoji od epoha paleocena, eocena i oligocena. Paleogenu prethodi period krede te ga slijedi epoha miocena u periodu neogena. Izrazi 'paleogenski sistem' i 'sistem donjeg tercijara' su također bili korišteni kako bi opisali 'Paleogenski period'. Ponešto zbunjujuća terminologija je izgleda nastala zbog suočavanja s finim granularitetom perioda i sve više informacija. Dijeleći tercijarsku eru u dva 'perioda' umjesto 7 'epoha', periodi su trajanjem bliži 'periodima' mezozojske i paleozojske ere.

| Kenozojska era
 |
| --- |
| Paleogen
 | Neogen
 |

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Geološki period

Geološki **period** je jedinica geološke kronologije koja dijeli ere u manje dijelove. Periodi se smatraju neformalnima, ali se još uvijek koriste kako bi označili zasebne naslage stijena i fosilne tragove. Dok paleontolozi više vole govoriti o faunalnim fazama nego geološkim periodima, oni se još uvijek rado koriste u popularnim prezentacijama paleontologije. Primjeri takvih referenci su knjiga i film *Jurski park*.

| Era
 | Period
 | Početak, prije miliona godina
 |
| --- | --- | --- |
| Kenozoik
 | Kvartar (Plesitocen/Holocen)
 | 1.8
 |
| Tercijar (Paleocen/Eocen/Oligocen/Miocen/Pliocen)
 | 65.0
 |
| Mesozoik
 | Kreda
 | 145.5
 |
| Jura
 | 200
 |
| Trijas
 | 251
 |
| Paleozoik
 | Permij
 | 300
 |
| Karbonifer/Pennsylvanij
 | 318
 |
| Karbonifer/Mississipij
 | 360
 |
| Devonij
 | 415
 |
| Silur
 | 444
 |
| Ordovicij
 | 488
 |
| Kambrij
 | 542
 |
# Era (geologija)

Geološka **era** je jedinica geološkog vremena na temelju koje se fanerozojski Eon dijeli na tri manja perioda. Paleozoik, mezozoik i kenozoik predstavljaju tri glavna stadija u razvoju fosilnih tragova. Te ere su razdvojenje međama katastrofalnog izumiranja - P-T međom između paleozoika i mezozoika te K-T međom između mezozoika i kenozoika. Postoje dokazi da je katastrofalni udar meteora igrao ulogu u određivanju granica između era.

Had, arhej i proterozoik čine neformalne prakambrijske ere. One pokrivaju četiri milijarde godina u historiji Zemlje prije nastanka tvrdoljušturnih životinja.

| Era
 | Period (Ma = miliona godina)
 |
| --- | --- |
| Kenozoik
 | 66 Ma do današnjeg dana
 |
| Mezozoik
 | 252 Ma – 66 Ma
 |
| Paleozoik
 | 542 Ma – 252 Ma
 |
| Prakambrij
 | 4.54 Ga – 542 Ma
 |
# Paleocensko-eocenski termalni maksimum

Klimatske promjene tijekom zadnjih 65 milijuna godina. **Paleocensko–eocenski toplotni maksimum** (PETM) se primjećuje u naglom padu temperature nakon istog na grafu.
Najekstremnija promjena na Zemljinoj površini tijekom Kenozoika dogodila nakon prijelaza Paleocena u Eocen, tj. prije negdje otprilike 55.0 millijuna godina. Ovaj događaj se naziva **Paleocensko–eocenski toplotni maksimum** (skraćenica **PETM**), a poznat je i pod nazivom **Eocenski toplotni vrhunac** (**ETM1**) te se tijekom tog razdoblja odigrao neobično brz i velik skok globalnog zatopljenja, velike promjene u ekosustavu i veliko narušavanje reda ugljikovog ciklusa.

Globalna temperatura tada je porasla za čak 6 °C u vremenskoj rasponu od samo 20,000 godina. To je otprilike 0.0003 °C godišnje. Mnoge bentoske foraminifere i kopneni sisavci su izumrli, ali su se pojavili i mnogi moderni sisavci, kao što su krave, konji i primati. Neke vrste, kao što su bube, pauci i skakavci, su se smanjili tijekom tog toplotnog porasta. Oceani su u tom razdoblju postali kiseliji za 0,4 stupnja na 14-stupanjskoj pH ljestvici te time postali nepogodniji za razne morske vrste. Ovaj događaj se povezuje sa svjetskim nalazištima ugljikovog stabilnog izotopa δ13C te rastapanjem karbonata smještenog u svim oceanskim uvalama. Kasnija promatranja navode na zaključak da se dogodilo masovno ispuštanje ugljika osiromašenog od ugljika 13 u hidrosferu ili atmosferu na početku PETM-a. Nedavno, znanstvenici su počeli istraživati utjecaj ugljikovog-dioksida na Zemljinu temperaturu.

Prema nekim procjenama, neobično snažna vulkanska aktivnost je tada izbacila višak magme u sedimente bogate ugljikom, te tako pruzročila izbacivanje metana u atmosferu, koji su pak prouzročili globalno zatopljenje. Druga mišljenja navode kako se mali komet ili asteroid sudario sa Zemljom i prouzročio porast ugljika te time i toplotno razdoblje koje je trajalo 100,000 do 150,000 godina. Nekoliko milijuna godina kasnije, temperatura se opet stabilizirala i smanjila, te dovela do razdoblja koje se zove "Eocenski optimum".

## Izvori

## Vanjske veze

* Nova nalazišta otkrivaju polagani oporavak od ekstremne epizode globalnog zatopljenja prije 55 milijuna godina, PhysOrg.com, 2005.
* Dan kada je more stalo, Tom Yulsman, Washington Post, 1998.
* Veliko otkriće globalnog zatopljenja, Peter C. Lippert, 2008.
* Veliko zatopljenje u Eocenu daje uvid u globalno zatopljenje Arhivirano 2012-03-05 na Wayback Machine-u Thomas, Ellen, 2006.
# Seland

**Selandij** je stadij u sredini paleocenske epohe. Pokriva vrijeme od prije 61,7 ± 0,2 Ma do prije 58,7 ± 0,2 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Selandian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Dan (geologija)

**Danij** (isto tako poznat kao **Montij**) je prvi stadij epohe paleocena. Početak stadija je definiran Kredsko-tercijarnim masovnim izumiranjem prije 65,5 ± 0,3 Ma (miliona godina). Stadij je završio prije 61,7 ± 0,2 Ma.

## Literatura

* GeoWhen Database - Danian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Palme

*Za ostale upotrebe, pogledajte Palme (razvrstavanje).*

| Palme, Arecaceae
 |
| --- |
|  |
| Kokosova palma *Cocos nucifera* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |
| Red:
 | Arecales  |
| Porodica:
 | **Arecaceae** Schultz-Schultzenstein |

**Palme (Arecaceae** ili **Palmae)** predstavljaju porodicu monokotiledonih biljaka, kojoj pripada 189 rodova sa oko 2360 vrsta. Žive samoniklo većinom u tropskim i suptropskim krajevima, a u ostalim područjima se uzgajaju kao ukrasne biljke.

Palme su drvolike, često vrlo visoke biljke, koje na vrhu nerazgranatog, stepenastog debla nose čuperastu krošnju, sastavljenu od lepezastih ili perastih listova. Cvetovi su većinom jednopolni, skupljeni su u metličaste cvasti, koje su u početku obavijenim velikim listom (spatha). Listovi su većinom zelene boje, veoma retko u nekoj drugoj boji. Oprašivanje se vrši putem anemofilije ili entomofilije. Plod je kod većine vrsta koštunica.

Većina palmi raste u toplim tropskim i suptropskim područjima na zemlji iako postoje vrste, kao što su *Rapidophillum hystrix* i *Nanorhops ritchiana*, koje rastu u umerenim područjima i mogu izdržati dosta niske temperature u odnosu na ostale palme (*Rapidophyllum hystrix* i do -25 °C). Zbog svoje lepote i dekorativnosti palme se često sade kao ukrasno drveće u parkove i vrtove na svim područjima s toplom klimom gde mogu dobro uspevati.

Palma se u dubrovačkom kraju nazivala i **poma**.

## Spisak izabranih rodova

* *Areca*
* *Bactris*
* *Bismarckia*
* *Borassus*
* *Calamus*
* *Cocos*
* *Copernicia*
* *Elaeis*
* *Euterpe*
* *Jubaea*
* *Metroxylon*
* *Phoenix*
* *Raphia*
* *Roystonea*
* *Sabal*
* *Salacca*
* *Trachycarpus*
* *Washingtonia*

## Literatura

## Vanjske veze

* Otporne palme za Jadran i Panoniju (vrste i uzgoj)
* Palm Trees, Small Palms, Cycads, Bromeliads & Tropical Plants Arhivirano 2016-12-03 na Wayback Machine-u (`en`)
* Palmpedia (`en`)
* Vodič kroz palme Arhivirano 2006-01-05 na Wayback Machine-u (`en`)
* Kew Botanic Garden Palm Genera list Arhivirano 2007-09-26 na Wayback Machine-u (`en`)
* Palm and Cycad Societies of Australia (PACSOA) (`en`)
* Palm & Cycad Societies of Florida, Inc. (PACSOF) (`en`)
# Gavijal

| Indijski gavijal
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Ugroženi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Reptilia  |
| Red:
 | Crocodilia  |
| Porodica:
 | Gavialidae  |
| Rod:
 | Gavialis  |
| Vrsta:
 | G. gangeticus  |
| Dvojni naziv
 |
| Gavialis gangeticus Gmelin, 1789 |
|  |
| Gavijal živi na sjevernom dijelu Indijskog potkontinenta
 |

**Gavijal** (lat. *Gavialis gangeticus*), poznat i pod imenom **indijski gavijal** je jedina danas živuća vrsta porodice **Gavialidae**, grupe gmazova nalik krokodilima s dugim, suženom čeljusti. Vrsta poznata pod imenom sundski gavijal nije član ove, nego porodice pravih krokodila.

nije

## Razmnožavanje

U vrijeme parenja mužjaci postaju izrazito teritorijalni i okupljaju čitav harem ženki. Mužjaci imaju kvržicu na kraju nosa koja im služi prilikom oglašavanja u vrijeme udvaranja. Ženke prave gnijezda na obali daleko od dosega plime, u koja polažu do 50 neobično teških jaja (svako jaje teži oko 150 grama). Ženka čuva mlade, ali ih ne prenosi u ustima u vodu - vjerojatno zbog neprikladnog oblika čeljusti. Gavijal je 70-ih godina 20. stoljeća, zbog gubitka staništa, lova i ribolova, gotovo izumro, ali zahvaljujući programu zaštite po kojem se razmnožavaju u zatočeništvu, stanje se polako popravlja.

## Rasprostranjenost

Gavijal živi danas isključivo u rijekama na sjevernom dijelu Indijskog potkontinenta, u sjevernoj Indiji, Pakistanu, Nepalu, Bangladešu, Butanu i Mijanmaru . No, fosili ovog i drugih rodova nađeni su od miocena i u Sjevernoj i Južnoj Americi, Africi i drugim dijelovima Azije.

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Gavijal** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Gavijalima** |
# K-T izumiranje

**K-T izumiranje** ili punim imenom **Kreda-Tercijar izumiranje** je događaj do kojeg dolazi pre oko 65,5 miliona godina, a koji dovodi po mišljenju naučnika do istrebljenja dinosaura i mnogo drugih tadašnjih životinjskih vrsta. Kao razlog za ovo vremenski peto poznato masovno izumiranje navodi se udar velike komete na području poluotoka Jukatan u današnjem Meksiku.

## Povezano

* Holocensko masovno izumiranje
# Aligatori

| Aligator
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Reptilia  |
| Red:
 | Crocodilia  |
| Porodica:
 | **Alligatoridae** Gray, 1844 |

**Aligatori** (Aligatoridae) su porodica, koja spada u red krokodila. Krokodili, uz red kornjača, podred guštera i podred zmija čine razred gmazova. Aligatori su vrlo slični porodici pravih krokodila (Crocodylidae). Ova porodica ima dvije potporodice, prave aligatore (Alligatorinae) i kajmane (Caimaninae).

Aligator
Aligatori žive u slatkovodnim prostorima kao što su bare, rijeke i močvare. Iako imaju teško tijelo i spor metabolizam, aligatori mogu postići brzinu od 30 mph. Njihov plijen su uglavnom manje životinje koje ubiju i pojedu jednim ugrizom. Oni mogu ubiti i veći plijen odvlačeći ga u vodu da se utopi. Plijen koji ne mogu progutati odjednom ostave da trune ili grizu dok ne dobiju komade za gutanje odjednom.

Aligatori su solidarne životinje, a najveći, i mužjak i ženka, braniti će svoj teritorij. Manji aligatori imaju veću tolerenciju prema većim zbog razlike u veličini.

Aligatori se pare sezonski, za vrijeme proljeća kad se voda ugrije. Ženka polaže jaja u gnijezdo koje djeluje kao inkubator. Svoja jaja će štititi dok se ne izlegu. Mlade će štititi godinu dana ako ostanu na tom prostoru. Obe vrste su tamnije u boji, gotovo crne (iako kineski aligator ima svjetlijih tonova). U aligatora se mogu vidjeti samo gornje čeljusti kad su usta zatvorena (kod krokodila se vide svi zubi), no monge deformacije čeljusti kod životinja identifikaciju čine težom.

Ime *alligator* je anglikanizirani oblik španjolske fraze *el lagarto* (gušter), a dali su im ga konkvistadori koji su stigli na Floridu i vidjeli aligatore.

### Podjela

* Porodica aligatora (Alligatoridae)
	+ Podporodica pravih aligatora (Alligatorinae)
		- *Alligator mississippiensis*, američki aligator
		- *Alligator sinensis*, kineski aligator
	+ Podporodica kajmana (Caimaninae)
		- *Caiman crocodilus*
		- *Caiman latirostris*
		- *Caiman yacare*
		- *Melanosuchus niger*
		- *Paleosuchus trigonatus*
		- *Paleosuchus palpebrosus*

Točni srodnički odnosi između aligatora kao i u odnosu na druge grupe unutar reda krokodila su još uvijek u velikoj mjeri nejasni. Ovdje je prikazana prihvaćena hipoteza o odnosima unutar porodice aligatora.

Alligatoridae

```
|-- Alligatorinae pravi aligatori
|-- Caimaninae kajmani
     |--*Palaeosuchus*
     '--N. N.
         |-- *Caiman* pravi kajmani
         '-- *Melanosuchus*

```
# Obični jastreb

*Za ostale upotrebe, pogledajte Jastreb (razvrstavanje).*

| Obični jastreb
 |
| --- |
|  |
| *Accipiter gentilis* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Accipitrifomes  |
| Porodica:
 | Accipitridae  |
| Rod:
 | *Accipiter*  |
| Vrsta:
 | A. gentilis  |
| Dvojni naziv
 |
| Accipiter gentilis Linne, 1758. |
|  |
| Rasprostranjenost jastreba: žuto-gniježđenje, zeleno-stanarica, plavo-zimovalište
 |

**Obični jastreb**, poznat i kao **jastreb kokošar** (latinski: *Accipiter gentilis*), je vrsta ptica grabljivica iz porodice jastrebova (*Accipitridae*). Srednje je veličine. Vrlo je rasprostranjena vrsta koja nastanjuje umjerena područja sjeverne hemisfere. Uglavnom je stanarica, ali ptice iz hladnijih područja sjeverne Azije i Kanade se sele na jug. Ova vrsta je prvi put opisana 1758. od strane Linnaeusa u njegovom Systema naturae i još uvijek ima svoj stari znanstveni naziv.

Jastreb se nalazi na zastavi Azora. Azorski arhipelag je dobio svoj naziv od portugalske riječi za jastreba (açor), jer su istraživači koji su prvi otkrili ovaj arhipelag mislili da su ptice grabljivice koje su vidjeli bili jastrebovi; kasnije je otkriveno da su te ptice zapravo bile škanjci.

## Opis

Jastreb je najveći pripadnik roda *Accipiter*. On je ptica grabljivica s kratkim i širokim krilima i dugim repom, što to su prilagodbe manevriranju među drvećem u šumama u kojima živi i gnijezdi se. Mužjak je plavosiv odozgo sa sivim prugama odozdo, 49-57 cm dug s rasponom krila od 93–105 cm. Ženka je mnogo veća, 58–64 cm duga s rasponom krila od 108–127 cm, siva odozgo i odozdo. Mužjaci manjih podvrsta mogu težiti i samo 630 grama, a ženke većih i 2 kg.

Ova vrsta lovi ptice i sisavce u šumama, oslanjajući se na brzinu u letu kroz guste šume. Oportunisti su, kao i većina ptica grabljivica. Njihov najvažniji ptičji plijen su tetrijebi, golubovi i grlice i vrapčarke (većinom čvorci i vrane). Ponekada lovi močvarice do veličine divlje patke. Plijen je uglavnom manji od jastreba, ali ove ptice također ubijaju mnogo veće životinje, do veličine zeca.

Mlada jedinka u letu
*Accipiter gentilis*
## Razmnožavanje

U proljećnoj sezoni parenja jastrebovi izvode spektakulrane letove udvaranja, i to je najbolje vrijeme da ih se vidi. U ovo se vrijeme ponekad može čuti njihovo kliktanje slično galebovom. Odrasli se vraćaju na svoje teritorije do ožujka ili travnja i počinju nesti jaja u travnju ili svibnju. Na ovim teritorijima se skoro uvijek nalazi veliko i staro drveće u kojem se ove ptice gnijezde. Nesu 2 do 4 jajeta. Inkubacija traje od 28 do 38 dana. Mladi napuštaju gnijezdo nakon oko 35 dana i počnu letjeti nakon slijedećih 10 dana. Mogu ostati na roditeljskom teritoriju još godinu dana. Odrasli teritorije brane agresivno od bilo čega, pa i ljudi u prolazu.

Jastrebovi se mnogo koriste u jastrebarstvu. "Finski jastrebovi" (jastrebovi iz Finske) su jako cijenjeni jer su veći i jači od zapadnoeuropskih jastrebova.

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Accipiter gentilis** |