# Gilbert du Motier, markiz de La Fayette

| Gilbert du Motier de La Fayette |
| --- |
| Portret kojeg je izradio Joseph-Désiré Court (1791.) Portret kojeg je izradio Joseph-Désiré Court (1791.)
 |
| **Biografske informacije** |
| **Puno ime** | Marie-Joseph Paul Yves Roch Gilbert du Motier de La fayette
 |
| **Rođenje** | 6. rujna 1757.  Chavaniac, Francuska
 |
| **Smrt** | 20. svibnja 1834.  Pariz, Francuska
 |
| **Nadimak** | *Le Héros des Deux Mondes* |
| **Supruga** | Adrienne de La Fayette (1759–1807) |
| **Karijera** |
| **Odanost** |  Kraljevstvo Francuska  Sjedinjene Države
 |
| **Čin** |  General-major (SAD) *Maréchal de camp* (FRA) |
| **Ratovi** | Američki rat za nezavisnost Francuska revolucija Julska revolucija
 |
| **Važnije bitke** | *Američki rat za nezavisnost** Bitka kod Brandywinea
* Bitka kod Gloucestera
* Bitka za Barren Hill
* Bitka za Rhode Island
* Bitka kod Green Springa
* Opsada Yorktowna
 |
| **Vojska** | Francuska vojska Kontinentalna vojska
 |

**Marie-Joseph Paul Yves Roch Gilbert du Motier de La Fayette, markiz de La Fayette** (Chavaniac, 6. rujna 1757. - Pariz, 20. svibnja 1834.) je bio francuski plemić i vojskovođa koji je bio general u Američkom ratu za nezavisnost i blizak prijatelj Georgea Washingtona. La Fayette je bio ključna figura Francuske revolucije 1789. i Julske revolucije 1830. godine.

Rođen u Chavaniacu, La Fayette je potomak bogate obitelji zemljoposjednika. Sljedeći obiteljku tradiciju, već se s 13 godina prijavio u vojsku. Uvjeren kako je američki cilj u ratu za nezavisnost plemenit, La Fayette je otišao u Novi svijet kako bi pronašao slavu. Iako je u Sjedinjenim Državama stekao čin general-majora, izvorno nije dobivao trupe pod zapovjedništvo. Ranjen tokom bitke kod Brandywinea, ipak je uspio organizirati uspješno povlačenje. Tokom bitke za Rhode Island, La Fayette je stekao ugled. Usred rata, vratio se u Francusku kako bi lobirao za veću podršku Amerikancima. Kada se 1780. godine vratio u Sjedinjene Države, dodijeljene su mu visoke pozicije u Kontinentalnoj vojsci. Tokom 1781., njegove trupe u Virginiji blokirale su one Cornwallisove dok su se ostale francuske i američke jedinice pozicionirale za odlučujuću opsadu Yorktowna.

Nakon rata, La Fayette se vraća u Francusku gdje je 1787. izabran u Skupštinu uglednih kako bi ponudio rješenje za fiskalnu krizu u zemlji. La Fayette je podržao sazivanje Generalnih staleža te je ubrzo izabran u skupštinu. Uz pomoć Thomasa Jeffersona, sudjelovao je u izradi *Deklaracije o pravima čovjeka i građanina* 1789. godine. Nakon pada Bastille, La Fayette je postavljen za zapovjednika Nacionalne garde te se tokom revolucije borio za umjerena rješenja. U kolovozu 1792. godine, radikali su naredili njegovo hapšenje. Davši se u bijeg preko Belgije, La Fayetta su uhapsile austrijske trupe, nakon čega je više od pet godina proveo u zatvoru.

La Fayette se vratio u Francusku nakon što je Napoleon osigurao njegovo oslobođenje 1797. godine, no odbio je sudjelovati u Napoleonovoj vladi. Tokom Bourbonske restauracije, godine 1815. izabran je za zastupnika u Zastupničkom domu, gdje je proveo veći dio svojih posljednjih godina. Godine 1824., američki predsjednik James Monroe pozvao je La Fayettea u službeni posjet Sjedinjenim Državama. Tokom posjeta, La Fayette je posjetio sve 24 savezne države te je dočekan kao nacionalni junak. Tokom Julske revolucije 1830. godine, odbio je ponudu da postane diktator, podržavši postavljanje Louisa-Philippea I za kralja, no povukao je podršku kada je monarhija postala autokratska. Markiz de La Fayette je umro 20. svibnja 1834. godine u Parizu, gdje je i pokopan. Zbog svojih zasluga u Francuskoj i Sjedinjenim Državama, La Fayette je dobio nadimak *Le Héros des Deux Mondes* (srpskohrvatski: *Heroj dvaju svjetova*).

Fiktivna verzija markiza de La Fayettea pojavljuje se kao jedan od likova u igri *The Order: 1886* za PlayStation 4. Tu je La Fayette jedan od članova Reda, a ubrzo postaje vitez Percival nakon smrti dotadašnjeg nositelja titule. Jedan je od rijetkih koji vjeruje Sir Galahadu, mada mu napominje da će njegovo povjerenje nestati ako shvati da se Galahad bori protiv ideje slobode.