Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Čamac

Čamac u Gdinji
**Čamac** (čije ime dolazi od turske riječi *čam* za jelu, odnosno jelovu brodicu) je otvoren ili poluzatvoren plovni objekt koritastog oblika, a manjih dimenzija, gonjen ljudskom snagom, vjetrom ili mehaničkom snagom.

 Alfred Freddy Krupa: Čamac na Korani, lavirani tuš na polukartonu, 2015.
Ponekad se čamcima nazivaju (pogotovo u ratnoj mornarici) brodice pokrivene palubom, pa i manji brodovi koji se upotrebljavaju u osobite svrhe, npr. patrolni, torpedni i drugi čamci.

Prema vodi u kojoj plove čamci se dijele na riječne, jezerske i morske čamce.

Prema vrsti pogona razlikuju se:

* čamci gonjeni ljudskom snagom (vesla, lopatice ili motke);
* čamci na jedra;
* čamci s mehaničkim pogonom.

Prema upotrebi dijele se na:

* čamce ratne mornarice;
* čamce na trgovačkim brodovima;
* lučke čamce;
* peljarske čamce;
* ribarske čamce;
* sportske čamce;
* čamce za obalno spašavanje;
* brze trkačke čamce.

Precizni kriterij za razlikovanje čamca od broda ne postoji, ali u pravilu čamci mogu biti dio broda dok brod ne može biti dio čamca.

Na istočnoj obali Jadrana se za čamac često koristi izraz barka.
# Faraon

Dvostruka faraonska kruna, simbol vladanja ujedinjenim Gornjim i Donjim Egiptom
**Faraon** u Bibliji kod grčko-rimskih autora podrazumijeva vladare Egipta. Naziv potiče od egipatske riječi "Per aa" (doslovno "velika kuća"), što izvorno ( kako proizlazi iz hebrejskog originala Biblije) nije ni naziv vladara, ni osobno ime, nego oznaka za palaču. "Velika kuća" je određivala poreze koje su morale plaćati "male kuće" (obični ljudi) , hramovi i veleposjednici.

Faraon sa žezlom i menesom
Oznaka **faraon** za osobu kralja počinje tek sa Tutmozesom III. kao vladarska titula uz vlastito ime napisano u kartuši od 22. dinastije. Stvarna titula vladara je bila "Nesut" ili "Nisut". To je zapravo značilo "Vladar papirusa" i odnosilo se u stvari samo na vladare gornjeg Egipta, dakle južnog Egipta gdje je rastao papirus. Naslov faraona donjeg Egipta, odnosno severnog, bio je "Biti" što bi značilo "Vladar pčela". Kako bilo da bilo, u većini jezika se i do danas zadržao naziv "Faraon".

U rana vremena i u ranom razdoblju Starog carstva faraon je vjerojatno uživao božanski status. U vrijeme 5. dinastije očigledno dolazi do promjene ideologije: Faraon je još samo Sin bogova, a bogom postaje ponovo tek nakon smrti. Tek puno kasnije su neki faraoni ( Amenofis III., Ramzes II. ) ponovo pokušavaju još za vrijeme svog života biti štovani kao bogovi.

Uprava Stare države je prema modernim mjerilima bila još vrlo primitivna. Ona je unutar još jako prema plemenskoj pripadnosti razjedinjenom društvu nastupala kroz centralnu administraciju samo utjerujući u redovnim vremenskim razmacima davanja i radni doprinos. Zbog toga, mnogi znanstvenici Staru državu još uopće i ne smatraju državom. Neovisno o tome, u tom razdoblju se pojavljuju najveći graditelji piramida, među njima najpoznatiji kao Keops , Kefren (zapravo Cha-ef-Re) i Mikerin (Men-kau-Hor) .

Tek od vremena Srednje države ograničava se vlast regionalnih vladara u korist centralne vlasti, koja je tek time mogla doseći viši stadij civilne i vojne organizacije. To se pokazuje velikim melioracijskim zahvatima, trajnim osvajanjem susjednih zemalja, izgradnjom utvrda i vojnim osiguranjem granica kao i uspostavljanjem redovnog pomorskih i kopnenih saobraćajnih veza s državama prednje Azije .

Za vrijeme Nove države Egipat je postajao (posebno u vrijeme Tutmozesa III. i
Ramzesa II. ) velesila ili najveća tvorevina svog doba, da bi taj status povremeno bio uzdrman unutrašnjim nemirima, posebno u drugoj polovini 18. Dinastije.

Ogromna većina egipatskih faraona su bili muškarci, ali u svakom se razdoblju egipatske povijesti pojavljivala poneka vladarica. Najpoznatija je kraljica Hatšepsut iz 18. dinastije. U kasnom staroegipatskom razdoblju su na tron egipatskih vladara dolazili brojni stranci. Od 22. dinastije borilo se više obitelji libijskih plaćenika za faraonsko prijestolje; tek nakon osvajanja Egipta od strane nubijaca koji su osnovali 25. dinastiju, došlo je ponovo do ujedinjenja Egipta. Poslije osvajanja Egipta od strane Aleksandra Velikog Makedonskog na vlast dolaze Ptolemejevići kao stranci, a najpoznatiji predstavnik te dinastije je sigurno bila Kleopatra VII..

## Veze

* Popis faraona
# Nordijsko skijanje

**Nordijsko skijanje** je popularna verzija skijanja. Često se naziva i **skijaško trčanje** te je po tom nazivu jasno da se radi o tehnici skijanja koja se koristi uglavnom na ravnijim površinama prekrivenim snijegom. Ime je dobilo po zemljama u kojima je povijesno nastalo a i danas je najraširenije upravo u nordijskim zemljama – Finskoj, Norveškoj, Švedskoj. Nordijsko skijanje je popularan vid rekreacije ali i natjecateljski sport koji je standardan na Zimskim olimpijskim igrama.

## Povijest nordijskog skijanja

Nordijsko skijanje je vjerojatno najstariji vid skijanja uopće. Nastalo je prvenstveno kao potreba za jednostavnijim transportom ljudi preko zasniježenih i zaleđenih površina u hladnim područjima, posebno sjeverne Europe i Azije. Danas je ova varijanta skijanja raširena na svim kontinentima.

## Natjecanja u nordijskom skijanju

Natjecanja u nordijskom skijanju obuhvaćaju cijeli raspon duljina staza od sprint utrka od nekoliko kilometara pa do maratona od nekoliko desetaka kilometara. Discipline i pravila natjecanja propisuje i provodi Međunarodna skijaška federacija (FIS).

Nordijsko skijanje je standardni sport na Zimskim olimpijskim igrama. FIS također organizira i Svjetski kup te Svjetska prvenstva.

Osim toga, nordijsko skijanje je sastavni dio dva kombinirana sporta: Nordijske kombinacije, koja povezuje nordijsko skijanje i skijaške skokove, te biatlona, koji povezuje nordijsko skijanje i streljaštvo.

## Stilovi nordijskog skijanja

Poznata su tri stila nordijskog skijanja: klasični stil, slobodni stil i Telemark.

Kod klasičnog stila najuobičajeniji je dijagonalni korak, kod kojeg se zamah rukama i nogama izvodi naizmjence, uz odgurivanje s po jednim štapom. Postoji i korak kod kojeg se koristi istovremeno odgurivanja s dva štapa, uz zamah samo jedne noge ili bez nožnog zamaha. Za uspon se koristi *riblja kost*, kod kojeg iza skijaša ostaju tragovi po čijem je obliku korak dobio ime.

Slobodni stil za razliku od klasičnog dozvoljava bočno odgurivanje skijama koje više ne moraju biti paralelne. Varijante tog koraka podjećaju na korak odgurivanja kojeg koriste brzi klizači, iako naravno uključuje i odgurivanje štapovima.

U obje tehnike se kod prelaska padine koristi aerodinamični pognuti položaj sličan položaju alpskog skijaša u spustu. Isto tako za skretanje na padini trkač na skijama može upotrebiti i Telemark tehniku, s obzirom da mu vez dozvoljava podizanje pete od površine skije.

## Oprema za nordijsko skijanje

Za nordijsko skijanje potrebne su skije, koje su u usporedbi s skijama za alpsko skijanje bitno uže i duže. Skijaški štapovi su također bitno duži nego kod alpske varijante, jer moraju omogućiti efikasno odgurivanje. Skijaški vezovi u nordijskom skijanju omogućavaju podizanje pete od površine skije, dok su prsti pričvršćeni tako da omogućavaju odgurivanje i potisak na skiju.
# Pancerice

| Pancerice
 |
| --- |
| Pancerice za alpsko skijanjePancerice za alpsko skijanje
 |
|  |

**Pancerice** (što bi se dalo prevesti kao *oklopnjače*), ili **skijaške čizme**, su teške usko pripijene uz nogu čizme od plastike, koje se daju čvrsto uglaviti u vezove na skije.
One su danas obavezni rekvizit svakog skijaša.

Sve do njihove pojave skijaši su često imali uganuća zglobova, i lomove nogu, jer im obuća nije bila dovoljno čvrsta i visoka.

## Historija i karakteristike

Pancerice za alpsko i slobodno skijanje imaju ravne i tvrde potplate koju pomažu skijašu da ima preciznu kontrolu nad skijama.

Modeli skijaških čizama od 20-ih do 50-ih
Za razliku od njih pancerice za nordijsko skijanje i skijaške skokove su lakše i imaju savitljivi potplat koji omogućuje skijašu da podiže petu.

Pancerice za nordijsko skijanje i skijaške skokove
Prva skijaška obuća bile su obične nešto tvrđe kožnate čizme do gležnja – kod nas zvane *gojzerice*, inače tradicionalna obuća planinara.

Švicarci su im 1950-ih počeli ugrađivati metalne dijelove, kao ojačanja na čelu i peti, kako bi bolje i čvršće prijanjale uz tadašnje vezove.

Od kad su 1960-ih i 70-ih kreirani novi skijaški vezovi, koji su mogli fiksirati cijelo stopalo, počelo se eksperimentirati sa tvrdim plastikama, umjesto kože, pa su prve takve čizme proizvedene 1966, a sa njima je proskijala kanadska skijašica Nancy Greene.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Ski boot* (`en`)
# Žičara

| Žičara
 |
| --- |
| Žičara u švicarskom skijalištu Rote NaseŽičara u švicarskom skijalištu Rote Nase |
|  |

**Žičara** je vrsta transportog sredstva s kabinama ili otvorenim sjedalima koje vuku čelični kablovi položeni na stupove. Žičare se najviše koriste za svladavanje velikih visinskih razlika, uspon na brda i planine.

## Podjela

Žičare se dijele na putničke koje služe za prijevoz ljudi, i teretne, koje grade tvornice, rudnici i slični pogoni.

### Putničke žičare

* žičare sa sjedalima (tu postoje razlike u veličini; za jednog, dvoje, četiri itd)
* žičare sa kabinama
* vučnice (za skijaše)

### Teretne žičare

* rudarske žičare
* šumarske žičare

## Način rada

Neki oblici žičara, odnosno liftova postoje još od antike, ali pravi razvoj žičara počeo je sredinom 19. vijeka razvojem industrije.
Žičare su problem uspona riješile na jednostavan način - pomoću kolotura i kružnim okretanjem kabela koji jedne podiže, a druge spušta.
Danas se žičare najviše grade po skijalištima, za uspon skijaša.

## Vanjske veze

* *Lift-World.info* na portalu Lift world (`en`)
# Slalom

**Slalom** se odnosi na takvo sportsko natjecanje u kojem natjecatelji u želji da najbrže prođu zadanu stazu, prolaze označeni put između oznaka poznatijim pod nazivom vrata.

Ako ne prođu zadanu stazu na propisan način, tada bivaju diskvalificirani, odnosno njihovom vremenu prolaska staze, pribraja se dodatno vrijeme kao kazna.

Riječ slalom je izvedena iz norveškog slalåm: *sla* označuje strmu nizbrdicu, a *låm* označuje trag u snijegu (što bi značilo da je prvi put upotrebljena riječ slalom na skijaškim natjecanjima).

Najčešće se slalom odnosi na skijanje, kajak i kanu na divljim vodama, skijanje na vodi, itd.

## Slalom u alpskom skijanju

Slalom zajedno sa veleslalomom spada u tehničke discipline alpskog skijanja, za razliku od brzih disciplina u koje spadaju super-veleslalom i spust. Riječ je o najsporijoj ali tehnički vrlo zahtjevnoj disciplini.

Prema trenutno važećim pravilima, natjecanja u slalomu se odvijaju u dvije vožnje, od kojih svaka traje otprilike 50-60 sekundi, ovisno o stazi, konfiguraciji terene, vremenskim prilikama i vještini skijaša. Prema važećim standardima staza je u slalomu označena vratima. Vrata se sastoje od dva štapa označena zastavicama u boji, naizmjenično crvenom i plavom bojom. Skijaš je ispravno prošao vrata ukoliko su s prave strane zastavice (odnosno između dvije zastavice koje formiraju vrata) prošla oba vrha skija te obje noge skijaša.

Međunarodna skijaška federacija detaljno propisuje sve parametre staze, te je tako u slalomu propisan raspon visinske razlike od starta do cilja (140-220 metara), širina pojedinih vrata (4-6 metara), razmak između dvaju susjednih vrata (0,75-15 metara), ukupan broj vrata na stazi (55-75), broj natjecatelja koji se kvalificira za drugu vožnju (30 najbržih iz prve vožnje) te brojni drugi detalji. Sve navedene mjere se odnose na muški slalom, a postoje i pravila za ženski slalom, natjecanja mlađih dobnih kategorija i sl.
# Veleslalom

**Veleslalom** se odnosi na takvo sportsko natjecanje u kojem natjecatelji u želji da najbrže prođu zadanu stazu, prolaze označeni put između oznaka poznatijim pod nazivom vrata, koja su za razliku od slaloma postavljena u nešto širem međusobnom razmaku.

## Veleslalom u alpskom skijanju

Veleslalom zajedno sa slalomom spada u tehničke discipline alpskog skijanja, za razliku od brzih disciplina u koje spadaju super-veleslalom i spust. Riječ o disciplini koja kombinira oštre zavoje s nešto bržim ravnim dijelovima staze.

Prema trenutno važećim pravilima, natjecanja u veleslalomu se odvijaju u dvije vožnje, od kojih svaka traje otprilike 60-80 sekundi, ovisno o stazi, konfiguraciji terena, vremenskim prilikama i vještini skijaša. Kao i u slalomu, staza je u veleslalomu označena vratima, tj. štapovima označenim zastavicama u dvije boje, naizmjenično plava i crvena. Međutim, ovdje su jedna vrata formirana od 4 štapa, po dva lijevo odnosno desno između kojih je razapeta zastavica.

Međunarodna skijaška federacija detaljno propisuje sve parametre staze, te je tako u veleslalomu propisan raspon visinske razlike od starta do cilja (250-450 metara), širina pojedinih vrata (4-8 metara), razmak između dvaju susjednih vrata (ne manji od 10 metara), broj natjecatelja koji se kvalificira za drugu vožnju (30 najbržih iz prve vožnje) te brojni drugi detalji. Sve navedene mjere se odnose na muški veleslalom, a postoje i pravila za ženski veleslalom, natjecanja mlađih dobnih kategorija i sl.
# Spust

Franz Klammer
**Spust** je oznaka sportske disicpline u alpskom skijanju ali i drugim sportovima u kojima natjecatelj prolazi dugu i strmu stazu. Tako je disciplina spust osim u skijanju poznata i u brdskom biciklizmu, u kajaku i kanuu na divljim vodama, itd..

## Spust u aplskom skijanju

Spust je najbrža disciplina u alpskom skijanju. Uz super-veleslalom spada u brze discipline, za razliku od tehničkih disciplina u koje spadaju slalom i veleslalom. Izvodi se na posebno strmim i dugačkim stazama, sa relativno malim brojem vrata i zavoja te dugim ravnim dijelovima. Osnovna karakteristika ove discipline je velika brzina kojom skijaš prolazi stazom, te se stoga smatra i najopasnijom jer padovi pri tim brzinama mogu biti kobni. Danas na natjecanjima spusta nije rijetkost da skijaš znatno premaši brzinu od 130 kilometara na sat!

Natjecanje u spustu se sastoji od jedne vožnje koja traje otprilike dvije minute, ovisno o stazi, konfiguraciji terene, vremenskim prilikama i vještini skijaša. Prema važećim standardima staza je u spustu označena vratima, tj. štapovima označenim zastavicama u dvije boje, naizmjenično plava i crvena. Jedna vrata formirana od 4 štapa, po dva lijevo odnosno desno između kojih je razapeta zastavica.

Međunarodna skijaška federacija detaljno propisuje sve parametre staze, te je tako u spustu propisan raspon visinske razlike od starta do cilja (800-1100 metara), širina pojedinih vrata (najmanje 8 metara), te brojni drugi detalji. Sve navedene mjere se odnose na muški spust, a postoje i pravila za ženski spust. Mlađe kategorije u pravilu ne voze spust. Za spust je specifično i to da je propisana i obavezna sigurnosna oprema, primjerice obavezna je uporaba skijaške kacige.
# Super-veleslalom

**Super-G** je skraćenica na engleskom od "Super Giant Slalom" što bi mogli opisati kao "poseban veleslalom", a u hrvatskom jeziku je udomaćen naziv **super-veleslalom**. Super-G je alpska skijaška disciplina koja je posebna na taj način da je brža od veleslaloma i spada u brze skijaške discipline, poput još bržeg spusta.

Razmaci od vrata do vrata, a između kojih moraju prolaziti skijaši su veći nego u veleslalomu, te su i brzine koje se postižu veće. Staza je dulja nego u veleslalomu, i broji manje vrata. U ovoj su disciplini skijaši, slično kao u spustu, u zatvorenijem, aerodinamičnijem skijaškom stavu ("pogrbljeni"), tj. u položaju "žabe" ili "jajeta".

Super-veleslalom je standardna disciplina na Svjetskim alpskim prvenstvima i na Zimskim Olimpijskim igrama.
# Međunarodna skijaška federacija

**Međunarodna skijaška federacija**, ili kraće FIS (od francuskog izraza *Fédération Internationale de Ski*), internacionalna je udruga nacionalnih skijaških saveza koja upravlja skijaškim športovima i disciplinama kao što su alpsko skijanje, nordijsko skijanje, skijaški skokovi, nordijska kombinacija i snowboard. FIS se bavi organizacijom natjecanja, objavom pravila i kalendara natjecanja, organizacijom Svjetskog kupa i Svjetskih prvenstava, itd.

Zanimljivo je da ova federacija nije nadležna i za biatlon, sport koji u sebu uključuje uz streljaštvo i nordijsko skijanje kao sastavnu disciplinu.

## Vanjske veze

* Službena stranica
# Streljaštvo

**Streljaštvo** je natjecateljski sport koji razvija umijeće pogađanja pokretnih i nepokretnih meta korištenjem različitih vrsta oružja, i to specifično različitih tipova pušaka i pištolja. Ovaj sport ne treba miješati sa streličarstvom, sportom u kojem je također cilj pogoditi metu ali ovaj put korištenjem oružja kao što su luk i strijela te samostrel. Samostrel u disciplinama \*field i match\* sastavni je dio streljačkog sporta (gađanja u kružne mete), odvojen u posebnu svjetsku federaciju (IAU), ali na razinama država u većini je u sastavu streljačkih saveza i udruga. Streljaštvo je standardni sport u programu modernih Olimpijskih igara. ISSF (Svjetska sportska streljačka federacija) danas broji preko 160 zemalja članica i spada u najraširenije sportove.

Pojedine discipline streljaštva su sastavni dijelovi višebojskih sportova kao što su biatlon i moderni petoboj.

## Discipline u streljaštvu

Pravila i discipline u ovom sportu propisuje Međunarodna streljačka federacija, ili kraće ISSF (od engleskog naziva *Internationa Shooting Sport Federation*). Iako je streljaštvo bilo u programu još na prvim modernim Olimpijskim igrama u Ateni 1896. godine, ISSF je osnovan tek 1907. godine pod nazivom *Union International de Tir (UIT)*, da bi današnji naziv preuzeo 1998.

U tablici su prikazane najraširenije streljačke discipline, s oznakom koje od njih se nalaze u olimpijskom programu i od kada.

Natjecatelj u gađanju MK puškom, ležeći stav

| Disciplina | OI - muški | OI - žene
 |
| --- | --- | --- |
| **Puška** |
| 300 m MK puška | 1900–1972 (trostav) | —
 |
| 300 m Standardna puška | — | —
 |
| 50 m MK puška | 1952— (trostav), 1912— (ležeći stav) | 1984— (trostav)
 |
| 10 m Zračna puška | 1984— | 1984—
 |
| **Pištolj** |
| 50 m Pištolj | 1896— | —
 |
| 25 m Pištolj - brza paljba | 1896— | —
 |
| 25 m Standardni pištolj | — | —
 |
| 25 m Pištolj | — | 1984—
 |
| 10 m Zračni pištolj | 1988— | 1988—
 |
| **Sačmarica** |
| Trap | 1900— | 2000—
 |
| Dupli trap | 1996— | 1996–2004
 |
| Skeet | 1968— | 2000—
 |
| **Pokretne mete** |
| 50 m Pokretna meta | — | —
 |
| 10 m Pokretna meta | 1992–2004 | —
 |

## Vanjske veze

* ISSF - službene stranice
* IAU - Svjetska samostrelska unija Arhivirano 2020-07-16 na Wayback Machine-u
* Hrvatski streljački savez - službene stranice
* Stranice hrvatskog samostrela
* Streljački klub Dalmacijacement Solin Arhivirano 2019-12-20 na Wayback Machine-u
* Streljački Savez Beograda
# Brojevni sistem

**Brojevni sistem** je sistem pomoću kojeg se predstavljaju brojevi.

Najpoznatiji sistem je dekadni sistem ili decimalni sistem (baza 10), koji najviše i koristimo. Pored njega korisni su i binarni sistem (baza 2) ili heksadecimalni (baza 16) ili oktalni sistem (baza 8). Principijelno je moguć sistem na bilo kojoj bazi.

Jedan brojevni sistem se uvijek sastoji iz baze *b* i skupa simbola koje nazivamo ciframa. Jedan brojevni sistem ima uvijek b-1 cifara.
Stariji sistemi, koji se više ne koriste, kao npr. rimski sistem, ne odogovaraju ovoj šemi, nego su oni takozvani aditivni sistemi.

## Dekadni sistem

Dekadni sistem je danas najrasprostanjeniji. Porijeklom dolazi s Orijenta, a u Evropi se prvi put pojavljuje u 10. vijeku, tada još bez nule.

## Binarni sistem

Binarni ili dualni sistem je po nekim izvorima prvi koristio Leibniz u 17. vijeku. Danas je pored dekadnog sistema ovo najrasprostarnjeniji sistem zbog upotrebe u digitalnoj tehnici i računarstvu.

Binarni sistem je sistem na bazi 2. Znači svaki broj se predstavlja isključivo sa dvije cifre. U našem slučaju neka to bude 0 i 1. Brojevi bi onda izgledali ovako:

* 0 = 0
* 1 = 1
* 2 = 10
* 3 = 11
* 4 = 100
* 5 = 101
* 6 = 110
* 7 = 111
* 8 = 1000

itd.

Pretvaranje binarnog broja u decimalni funkioniše na sljedeči način::

11001 (baza 2) = 25 (baza 10)

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
## Heksadecimalni sistem

Je sistem na bazi 16. Svi brojevi se predstavljaju sa 16 cifara. Kao cifre se koriste (0,1,2,3,4,5,6,7,8,9,A,B,C,D,E,F)

Broj 10 se piše kao A, broj 11 kao B itd. sve do F što predstavlja broj 15.

Pretvaranje funkcioniše slično kao kod binarnog sistema samo što sada umjesto beze 2 imamo bazu 16.

Recimo imamo FD3 (baza 16) što je u dekadnom sistemu 4051.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Heksadecimalni sistem se koristi u računarstvu u kombinaciji sa binarnim sistemom jer se pretvaranje može lako obavljati. 4 Mjesta u binarnom sistemu zauzimaju samo jedno mjesto u heksadecimalnom sistemu.

Za razumijevanje ovih sistema potrebno je napraviti strogu razliku između broja, kao prirodno-matematičkog pojma, i njegovog predstavljanja. Npr. broj 3 (kao 3 jabuke) se može predstaviti kao *3*, u slučaju da koristimo dekadni sistem ili kao *11* ako se koristi binarni sistem.

## Vanjske veze

* From one to another positional number system,  *" Iz jednog u drugi pozicioni brojevni sistem ", članak posvećen razvoju algoritma i kompjuterskog programa u programskom jeziku C Sharp namenjenog konverziji brojeva iz jednog u drugi pozicioni brojevni sistem.*
# U raljama života

| U raljama života |
| --- |
|  |
| Režija | Rajko Grlić |
| Scenario | Rajko Grlić Dubravka Ugrešić  |
| Predložak | *Štefica Cvek u raljama života*; autor: Dubravka Ugrešić |
| Uloge | Vitomira Lončar Gorica Popović Bogdan Diklić Miodrag Krivokapić Koraljka Hrs Branka Cvitković Mladen Raukar Cintija Ašperger Semka Sokolović-Bertok Mira Furlan Rade Šerbedžija Velimir Živojinović Mustafa Nadarević Enes Kišević Predrag Manojlović |
| Muzika | Branislav Živković |
| Fotografija | Tomislav Pinter |
| Montaža | Živka Toplak |
| Studio | Art film 80 Beograd Croatia film Jadran film Kinematografi Zagreb Union film Beograd |
| Premijera | 4. aprila 1984 (1984-04-04) |
| Trajanje | 96 min. |
| Zemlja |  SFR Jugoslavija |
| Jezik | srpskohrvatski |

U raljama života je jugoslavenska filmska komedija snimljena 1984. u režiji Rajka Grlića. Predstavlja adaptaciju romana *Štefica Cvek u raljama života* Dubravke Ugrešić, koja je zajedno sa Grlićem napisala i scenario. Radnja paralelno prati dvije žene - prosječnu i usamljenu djevojku Šteficu Cvek (čiji lik tumači Vitomira Lončar) koja sanjari o pronalaženju muškarca svog života, te Dunju (koju glumi Gorica Popović), filmsku redateljicu koja o njoj snima igrani film, ali sa Šteficom dijeli iste ljubavne probleme. Film se isticao britkom i efektnom satirom na stanje u tadašnjoj državi, uključujući inteligenciju, kao i razbijanjem raznoraznih tabua, kao što je spominjanje zlostavljanja na Golom otoku, ali i međuetničkim odnosima, uključujući izrugivanje etničkih stereotipova o Srbima i Hrvatima. Gledateljima je najviše u sjećanju ostala scena u kojoj lik Trokrilnog (koga tumači Bata Živojinović) Štefici Cvek nekoliko puta govori "Sad ću da te karam", a zbog koje je *U raljama života* tokom godina stekao svojevrsni kult status.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Gorica Popović | Dunja
 |
| Vitomira Lončar | Štefica Cvek
 |
| Bogdan Diklić | Pipo
 |
| Velimir Bata Živojinović | Trokrilni
 |
| Miodrag Krivokapić | Sale
 |
| Mira Furlan | Marijana
 |
| Semka Sokolović-Bertok | tetka
 |
| Predrag Manojlović | Šofer
 |
| Rade Šerbedžija | Intelektualac
 |
| Koraljka Hrs | Nena
 |
| Branka Cvitković | Sonja
 |
| Vladimir Rubčić | Mik
 |
| Enes Kišević | Frndić
 |
| Radko Polič | Janez
 |
| Zdenka Heršak | Pipova mama
 |

## Vanjske veze

* *U raljama života* na sajtu IMDb
* *U raljama život* na Filmski-Programi.hr