# Generalna kapetanija Kuba

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Generalna Kapetanija KubaCapitanía General de Cuba* |
| Generalna kapetanija
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1607. – 1898.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| Lokacija Generalne Kapetanije Kube |
| **Glavni grad** | Havana
 |
| **Jezik/ci** | španjolski jezik
 |
| **Religija** | katolicizam
 |
| **Vlada** | Monarhija (generalna kapetanija)
 |
| **Kralj** |
|  • 1607. – 1665.
 | Felipe IV. (prvi) |
|  • 1886. – 1898.
 | Alfonso XIII. (zadnji) |
| **Generalni kapetana** |
|  • 1607. – 1608.
 | Pedro Vadés (prvi) |
|  • 1897. – 1898.
 | Ramón Blanco (*de facto* zadnji) |
|  • 1898. – 1899.
 | Adolfo Castellanos (*de iure* zadnji) |
| **Historija** | Novi vijek
 |
|  • Guvernorat/Vicekraljevstvo
 | 1511. – 1607.
 |
|  • Formiranje provincije
 | 1607.
 |
|  • Burbonske reforme
 | 1764.
 |
|  • Reforma ovlasti
 | 1825.
 |
|  • Nezavisnost Kube
 | 1898.
 |
| **Danas dio** |  Kuba  Sjedinjene Države |
| a Španjolski upravitelji na Kubi postojali su još od 1511. godine, ali pod drugačijim nazivom. Titula generalnog kapetana nije postojala ni 1607. godine, ali se u šablonu navodi kao takva jer je tada došlo do administrativne reforme na Kubi. Titula generalnog kapetana javlja se, formalno, tek u XIX. vijeku, dok je generalna kapetanija kao takva formirana 1764. godine. |

 |

**Generalna Kapetanija Kuba** (španjolska: *Capitanía General de Cuba*), nazivana i **Španjolska Kuba**, bila je kolonija i upravna jedinica Španjolskog Imperija stvorena 1607. godine kao dio pokušaja Habsburške Španjolske da ojača obranu karipskih zemalja od stranih sila, a koji je uključivao i stvaranje generalnih kapetanija na Portoriku, Yucatánu i Gvatemali. Godine 1764., generalna kapetanija je restrukturirana, što je bio prvi odraz burbonskih reformi u Amerikama. Promjene su uključivale priključenje Floride i Louisiane te davanje veće autonomije tim provincijama.

Kasnije reforme proveo je grof José Moñino y Redondo za vrijeme Carlosa III. kako bi ojačao španjolsku poziciju na Karibima u odnosu na onu britansku. Novim distriktom upravljao je novi generalni guverner sa središtem u Havani. Lokalni upravitelji generalne kapetanije izvorno su bili pod nadzorom Audijencije u Santo Domingu, međutim taj je nadzor postepeno opao te se na kraju sveo isključivo na nadzor nad sudskim poslovima. Nadzor je potpuno ukinut nakon formiranja audijencija u Puerto Principeu (1800.) te Havani (1838.). Godine 1825., nakon gubitka kontinentalnih posjeda, španjolska kruna je upraviteljima dala izvanredne ovlasti na polju administracije, pravosuđa i financija, a u drugoj polovici XIX. vijeka dobili su i titulu generalnog kapetana.

Administracija je doživjela i brojne promjene krajem XIX. vijeka, a tokom kubanske borbe za nezavisnost, međutim one nikada nisu u cijelosti implementirane, što zbog nedostatka volje na strani Španjolaca, što zbog činjenice da je nakon rata za nezavisnost Kuba potpala pod kratkotrajnu američku vojnu upravu.