Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Regija Murcia

**Regija MurciaRegión de Murcia**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
|  Geografski položaj Regije Murcia u Španjolskoj
 |
| **Glavni grad** | Madrid
 |
| **Površina**
- ukupno

 | 9 po veličini
- 11,313 km²

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | 10 po veličini
- 1,462,125 (2011.)
- 130.0/km²

 |
| **Politički status** | Autonomna zajednica
 |
| Statut usvojen
 | 9. jun 1982.
 |
| ISO 3166-2
 | MUR
 |
| Broj predstavnika u *Las Cortes Generales*  Kongres  Senat
 | 10 4
 |
| Predsjednik
 | Fernando López Miras
 |
| Službene stranice
 |

**Regija Murcia** (španjolski: **Región de Murcia**) je španjolska autonomna zajednica, smještena na jugoistoku
Španjolske.

Sa sjevera graniči sa autonomnom zajednicom Kastilja-La Mancha, sa istoka sa Valencijom i sa Andaluzijom
na zapadu. Dok se na jugu prostire Sredozemno more.

## Geografija

Regija Murcia je svojom površinom od 11 km² deveta po veličini autonomna zajednica, a sa svojih 1,462,125 stanovnika deseta u zemlji.

Autonomna zajednica Murcija osnovana je 9. juna 1982., a administrativni centar je grad Murcia.

Betički Kordiljeri na jugu Murcije graniče sa Sredozemnim morem, dok se na istoku pretapaju u ravnicu Cartagene. Na sjeveru leže planine Jumilla i Yecla, a na zapadu sjeveroistočna grana Betičkih Kordiljera.
Rijeka Segura protječe od sjeverozapada prema jugoistoku, preko sredine Murcije. Njene vode koriste se za navodnjavanje velikih hacijedi po dolinama Betičkih Kordiljera.

Godišnja količina padavina u regiji je vrlo niska, pa padne svega oko 170 mm oko rta Tiñosa do 280 mm kod Cartagene. Temperature su visoke i pokazuju relativno malo sezonskih varijacija.

Šezdesetih godina prošlog vijeka bio je bum intenzivnog navodnjavanja, pa je tad porastao broj stanovnika oko grada Murcije.
Početkom 21. vijeka zbog smanjenih količina vode centralna španjolska vlada promjenila je politiku navodnjavanja, pa sad ona odobrava korištenje voda.

## Privreda

Većina poljoprivredne proizvodnje odvija se na velikim farmama koje se navodnjavaju, one proizvode povrće i voće za izvoz. Iako još uvijek polovica farmi nema uvjete za navodnjavanje, pa proizvode nešto malo ječma i grožđa.

Stočarstvo je koncentrirano na svinjogojstvo.

Tvornice prehrambene industrije koncentrirane su duž rijeke Segura.
Cartagena je izrasla u prvorazredni industrijski centar, zahvaljujući nalazištima olova, cinka i soli.
Nakon izgradnje [[Petrohemija|petrokemijskog kompleksa na otoku Escombreras na ulazu u luku - Cartagena je postala vodeći evropski petrokemijski centar.

Razvojem turizma duž mediteranske obale, porasla je važnost uslužnog sektora na privredu.

## Historija

Kastilja je 1243. anektirala tadašnju Taifu Murcia, kako bi dobila izlaz na Mediteran. Ona je ]1304.prepustila jedan dio Murcije Kraljevini Valencija.
Preostali teritorij nekadašnje Kraljevine Murcia podijeljen je 1833. na provincije Murcia (današnja autonomna zajednica) i
Albacete.

## Reference

## Vanjske veze

* *Región de Murcia* (`es`)
# Pamplona

| Pamplona Iruñea/Iruña
 |
| --- |
| Plaza del CastilloPlaza del Castillo |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnica** | Yolanda Barcina Angulo (Unión del Pueblo Navarro/Nafar Herriaren Batasuna)
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 23.55 km2
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006)
 |
|  - **Grad** | 195,769
 |
|  - **Gustoća** | 8,516.73 st/km2
 |
|  |
| **Službene stranice**
 |

**Pamplona** (baskijski: **Iruñea** ili **Iruña**) glavni je grad španjolske autonomne zajednice Navarre.

## Geografija

Smještena je na sjeveru Španjolske, 407 kilometara od Madrida, na obalama rijeke Arga. Pamplona je financijsko, trgovačko, ali i upravno središte Navarre. Prema podacima iz 2005. godine broji 193.328 stanovnika.

*Iruñea* je baskijski naziv kojeg preporuča Kraljevska akademija baskijskog jezika, međutim Vlada Navarre priznala je drugi baskijski naziv *Iruña*, što znači *grad*. Oba baskijska naziva su službena. Pamplona je španjolsko ime.

Za baskijske nacionaliste, Pamplona je povijesno središte Baskije (*Euskal Herria* - povijesni naziv koji označava područje na kojem se govori baskijskim).

## Arhitektura i znamenitosti

Povijesno središte Pamplone nalazi se na desnoj obali rijeke Arga. Grad je poznat po festivalu "San Fermín", koji se održava svake godine 7. srpnja, na kojem je glavna atrakcija je utrka s bikovima ili *encierro*. Ovu lokalnu priredbu poznatom je učinio Ernest Hemingway u svom djelu *A sunce izlazi* (1926).

U Pamploni se održava svakog 5. srpnja "Utrka golih". "Utrka golih" je manifestacija koju organizira udruga PETA ( People for the Ethical Treatment of Animals), a cilj joj je skrenuti pažnju na mučenje i iskorištavanje bikova tijekom održavanja koride.

### Sveučilišta

U Pamploni su smještena tri sveučilišta:

* *Javno sveučilište Navarre* (Universidad Pública de Navarra)
* *Sveučilište Navarre'* - privatno sveučilište Opusa Dei.
* *UNED - Pridruženi centri Nacionalnog sveučilišta na daljinu*,

## Gospodarstvo

U blizini Pamplone smještena je zračna luka. Povezana je željeznicom te autocestama s glavnim gradovima okolnih provincija.

Pamplona je važno industrijsko središte. U njoj je smještena i jedna od tvornica Volkswagenovih vozila. Važna je još i metalurška te papirna industrija. Također valja spomenuti i vjetroelektrane smještene na brdu Perdón u blizini Pamplone.
# Asturleonski jezik

| Asturleonski jezik |
| --- |
| Asturllionés |
| Države | Španjolska (autonomne zajednice Asturija, Extremadura i Kastilja i Leon), Portugal. |
| Regije | Pirenejski poluotok |
| Broj govornika | 100.000 (450.000 ukupno)  |
| Jezična porodica | indoeuropski
* italski
	+ romanski
		- iberoromanski
			* **Asturleonski jezik**
 |
| Službeni status |
| Službeni | Miranda do Douro |
| Regulator | Academia de la Llingua Asturiana |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | – |
| ISO 639-2 | `ast` |
| ISO 639-3 | `ast` |

**Аsturleonski** je romanski jezik. Blizak je španjolskom i portugalskom. U literaturi ga se može naći i kao asturski i asturijski jezik.

Govori se u Španjolskoj, u pokrajinama Leonu (izv. León) i Asturiji (izv. Asturias) te u Portugalu, u pokrajini Miranda do Douro.

## Podjela

**Asturleonski jezik**, ili tačnije rečeno, grupa asturleonskih jezika se deli na:

* + **Asturijski jezik** (Španija)
		- **Zapadni asturijanski**
		- **Centralni asturijanski**
		- **Istočni asturijanski**
	+ **Leonski jezik** (Španija)
	+ **Kantabrijski dijalekt** (Španija)
	+ **Mirandski jezik** (Portugal)
	+ **Ekstremadurski dijalekt** (Španija)

## Vanjske veze
# Pluto

*Za ostale upotrebe, pogledajte Pluto (razvrstavanje).*
**Pluto** je sekundarno trajno tkivo drvenastih biljaka koje se sastoji od gusto zbijenih četverobridnih stanica bez međustaničnog prostora. Debljina mu varira.

Zbog svojstva nepropuštanja plinova i vode, pluto je dobra zaštita od transpiracije, a zbog elastičnosti i čvrstoće njegovih stanica štiti i od mehaničkih povreda. Budući da su mu stanice ispunjene zrakom, pluto ima i važnu ulogu u izjednačavanju mogućih temperaturnih razlika. Pluto također štiti biljku od bakterija i gljivica te, budući da je neprobavljivo i nema hranjive vrijednosti, i od životinja.
# Costa Brava

Lloret del Mar, najpoznatije ljetovalište Costa Brave
**Costa Brava** (španski i katalonski *Vjetrovita obala*) je naziv za pojas španske mediteranske obale, koji se pruža od francuske granice pa sve do Barselone. Najposjećenija je obala na ovom prostoru Španije zbog pješčanih plaža i blizine ostatku Evrope.

## Vanjske veze
# Sintagma

**Sintagma** (grčki: *σύνταγμα*) je grčka riječ koja ima više značenja: prvotno, razmještaj, uređenje, skup, kompozicija (složenica), jedinstvo. Tako da se riječ *sintagma* može odnositi na:

* Sintagma (grčki ustav) – naziv za grčki ustav iz 1975.
* Trg Sintagma jedan od glavnih trgova u Ateni
* Stanica Sintagma jedna od stanica atenskog metroa
* Sintagma (vojna jedinica) to je bila jedinica od 256 vojnika u antičkoj Makedoniji
* Sintagma (lingvistika) kao lingvistički pojam*, to je skup od nekoliko riječi koje u rečenici čine cjelinu za sebe i kao takvi imaju značenje u rečenici.*

* Postoji nekoliko knjiga, koje nose isti naziv – *Sintagma*:
	+ Sintagma (pravo) glavno djelo justinijanovog nasljednika u pravu Atanazija iz Emese iz 6. vijeka
	+ Sintagma (Balzamon) religiozni spis iz 12. vijeka Teodora Balzamona
	+ Sintagma Matije Vlastara glavno djelo bizantskog pravnika Matije Vlastara iz 14. vijeka
# Etnologija

Srpska narodna nošnja iz 19. veka (fotografija: Muzejska zbirka Trstenik)
**Etnologija** (narodoznanstvo) je nauka koja se bavi proučavanjem naroda, njegove materijalne, socijalne, duhovne itd. kulture.

*Materijalna kultura*

*Istraživanje oblika privređivanja ili gospodarstva: lov, ribolov, poljodjelstvo, stočarstvo, sakupljanje, voćarstvo i slično*. Ovdje naravno pripada i sve ono što je čovjek napravio svojim rukama, tu spadaju: graditeljstvo, odijevanje, nakit, rukotvorstvo, obrti, oružje, jelo i piće, prometna sredstva i trgovačka platežna sredstva.

*Socijalna kultura*

*Istraživanja obitelji i socijalne organizacije, tajna i totemska društva, dobni razredi, spolni život, običajna prava.*

*Duhovna kultura*

Sastavni dio ovog oblika kulture je vezan uz umni rad, tu su običaji vezani uz razne poslove, razne igre, ples, razni oblici domorodačke religije, vjerovanja, folklor, usmena književnost, predodžbe o životu i različita znanja.

## Povezano

* Popis naroda svijeta

## Vanjske veze

* describes the languages and ethnic groups found worldwide, grouped by host nation-state. ((en))
# Strukturalizam

**Strukturalizam** je znanstveni pristup koji se temelji na proučavanju organiziranih nizova jedinica s relativno stabilnim odnosima, odnosno različitih **struktura**. One ne postoje u stvarnosti, već su misaone koncepcije i forme kojima se koristi kako bi se shvatio izučavani fenomen.

Porijeklo strukturalizma može se tražiti u lingvistici, odnosno u radu švicarskog lingvista de Saussurea, no interes za pojam *strukture* se s vremenom proširio izvan granica proučavanja jezika na mnoga druga područja znanstvenog rada, poput antropologije, filozofije, biologije i sl. Strukturalizam, dakle, nije jedna teorija, već orijentacija primijenjena u različitim znanostima, na različite načine. Ipak, sve strukturalističke perspektive imaju određene zajedničke karakteristike; švicarski psiholog i filozof Jean Piaget navodi sljedeća svojstva:

1. **svojstvo totaliteta** - elementi su podređeni zakonima koji određuju sistem kao takav, što se odnosi na široko prihvaćenu ideju da je cjelina više od skupa svojih dijelova
2. **transformacije** - struktura je zatvoren sistem transformacija, te može biti *vanvremenska* (ako odnos slijedi izravno, bez intervala trajanja - npr. *2+2=4*) ili *vremenska* (kad je određena vremenskim intervalom - npr. vjenčanje)
3. **autoregulacija** - pri čemu se misli na to da se strukture uređuju same, a može biti *unutarnja* (odnosi se na dovršenu strukturu) ili se ticati *stvaranja novih* struktura na način da se već postojeće obuhvaćaju i, na primjer, umeću kao podstrukture u šire sisteme
# Stepa

Stepa u Kirgistanu.
**Stepa** predstavlja uglavnom nizinsku zemljinu površinu za koju je često karakterističan niz međusobno ovisnih biljno-životinjskih zajednica koje stepsku površinu često odlikuju vrlo kvalitetnom zemljom pogodnom za poljoprivrednu obradu, posebno u istočnoj Europi. Najveće stepe nalaze se u južnoj Rusiji, a najplodnije u južnoj i središnjoj Ukrajini.

Za stepske prostore karakteristično je nepostojanje šume, ravni ili brežuljkasti reljef, gusti biljni pokrov pretežno od trava tvrdača i nizom sezonskih izgleda tog pokrova (masovno cvjetanje, klasanje, ljetna sprženost i sl.) u svezi s godišnjim dobima. Šuma u stepskim prostorima nalazi se gotovo isključivo na prostorima uz jezera i rijeke.

## Tipovi stepe i raspostranjenost

Raspostranjenost stepe u svijetu: žute su kontinentalne, a narančaste suptropske
Danas postoji nekoliko različitih tipova stepa uvjetovanih povijesnim i klimatskim činiocima. Stepska područja pružaju se od Panonske nizine, preko Vlaške nizine, Zaporoške stepe i Pontsko-Kaspijske nizine do Srednje Azije. Nastavak je te stepske zone u Kini i Sjevernoj Americi. U tom svojem širokom rasprostranjenju ta zona pokazuje osobine nekoliko grupa predjela. Hrvatski predjeli pripadaju grupi europskih stepa raznotravnog tipa za čiji tip je značajno duboko masno tlo tipa černozema, smonica ili barskih crnica, katkad zaslanjenih.

Stepa u središnjem Kazahstanu, nedaleko Astane prema sjeveru.
U europskim stepama susreću se još i slatine i stepske bare (npr. bara u Duvanjskom polju). Za razliku od mediteranskih stepa i polupustinja, koje obvezatno imaju kamenitu podlogu i kamenito skeletno tlo, europske stepe karakterizira nepostojanje kamena kao geološke podloge (donosi ga samo čovjek za svoje potrebe).

U Sjevernoj Americi stepe se nazivaju prerija, a u Južnoj Americi pampa.

## Vanjske veze

* Glavna obilježja stepskog prostora (njem.)
* Značajke stepskog eko-sustava (rus.)
# Konkurencija (biologija)

Morske sase se nadmeću za teritoriju
**Konkurencija** je tip odnosa u kojima se živa bića nadmeću. Svakoj biljci su potrebni voda, mineralne soli, svjetlost. Zato su one konkurencija jedna drugoj. Bolje će se razviti ona biljka koja zauzme veći prostor, razvije veći korijen, proizvodi više sjemena, ili svoja sjemena dalje rasprostire. Neke biljke utiču na stanište i svojim prisustvom mu daju određene karakteristike. Drveće u šumi ne dozvoljava prodiranje veće količine svjetlosti do tla, zadržava vlagu, pa je vlažnost vazduha u šumi veća nego oko nje, smanjuje udare vjetra i time doprinosi stvaranju posebne šumske mikroklime. Ovi uslovi odgovaraju mnogim zeljastim biljkama, pa će se one u šumi razvijati.

## Reference

## Literatura

* Janković, M., Đorđević, V: *Primenjena ekologija*, Naučna knjiga, Beograd, 1981.
* Đukanović, Mara: *Ekološki izazov*, Beograd, 1991.

## Povezano

* Interspecijski odnosi
# Dašt-e Kavir

Karta Irana s prikazanom pustinjom Dašt-e Kavir
Pustinja Dašt-e Kavir (satelitski prikaz)
Naslage soli
**Dašt-e Kavir** (perz. دشت كوير, poznata i kao *Kavir-e Namak* ili *Velika slana pustinja*) je velika pustinja smještena u središnjem dijelu Iranske visoravni. Proteže se oko 800 km u dužinu odnosno 320 km u širinu, a njena ukupna površina je 77.600 km² što je čini 23. najvećom pustinjom svijeta. Pustinjsko područje proteže se od planinskog masiva Alborz na sjeverozapadu do pustinje Dašt-e Lut (dosl. *Prazna pustinja*) na jugoistoku, a obuhvaća dijelove Razavi Horasana, Semnanske, Teheranske, Isfahanske i Jazdske pokrajine. Imenovana je prema slanim močvarama (*kavirima*) kojima pustinja obiluje.

## Povezano

* Dašt-e Lut
* Geografija Irana

## Vanjske veze

* (`en`) NASA: Dasht-e Kavir, Iran

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Dašt-e Kavir** |
# Iranska visoravan

Tektonska karta - **Iranska visoravan** južni je ogranak Euroazijske ploče; između Arapske i Indijske ploče
**Iranska visoravan** (poznata i kao *Perzijska visoravan*) je prostrani geološki oblik u jugozapadnoj Aziji. Područje je dijelom Euroazijske ploče i uklještena je između Arapske i Indijske ploče, a nalazi se između Zagrosa na zapadu, Kaspijskog jezera i Kopet-Daga na sjeveru, Hormuškog tjesnaca i Perzijskog zaljeva na jugu, te Inda na istoku.

Kao historijska regija obuhvaća Partiju, Mediju i Perziju koje su žarište kulture Velikog Irana. Iranska visoravan okvirno je sastavljena od dijelova Irana, Azerbajdžana, Turkmenistana, Afganistana i Pakistana (Balučistan), a ponekad se u pojam uvrštava i nizinski Huzestan koji je ogrankom ravničarske Mezopotamije.

Područje obuhvaća približno 3,7 milijuna km² i proteže se približno 1800 km u smjeru sjever-jug odnosno 2500 km u smjeru istok-zapad. Unatoč nazivu „visoravan“, reljef područja je zapravo izrazito raznolik i sastoji se od više planinskih planaca među kojima se ističe vrh Damavand (5610 m) na Alborzu, kao i od ravničarskih dijelova pustinje Dašt-e Lut iz Kermanske pokrajine u središnjem Iranu čija je prosječna nadmorska visina ispod 300 m.

## Povezano

* Veliki Iran
* Geografija Irana

## Vanjske veze

* (`sh`) „Iranska visoravan”. *Hrvatski obiteljski leksikon*. Leksikografski zavod Miroslav Krleža. 2005.. Pristupljeno 9. siječnja 2011.
* (`en`) „Iranian plateau”. *Encyclopædia Britannica*. 2011.. Pristupljeno 9. siječnja 2011.
* (`en`) „Iranian plateau”. *PeakBagger.com*. 2004.. Pristupljeno 9. siječnja 2011.

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Iranska visoravan** |
# Perzijski leopard

| Perzijski leopard
 |
| --- |
|  |
| Perzijski leopard u hannoverskom ZOO-u
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Ugroženi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Rod:
 | *Panthera*  |
| Vrsta:
 | *P. pardus*  |
| Podvrsta:
 | P. p. ciscaucasica  |
| Trojni naziv
 |
| Panthera pardus ciscaucasica Satunin, 1914. |
|  |
| Stanište perzijskog leoparda u Jugozapadnoj Aziji (crveno), uz možebitna staništa (svijetlozeleno)
 |
| Sinonimi
 |
| *P. p. saxicolor*  Pocock, 1927. |

**Perzijski leopard** (lat. *Panthera pardus ciscaucasica/saxicolor*) je podvrsta leoparda u Jugozapadnoj Aziji.

## Ugroženost

Ova vrsta se smatra ugroženom.

## Rasprostranjenje

Područja na kojima obitava perzijski leopard su Kavkaz, Turska, Iran, Turkmenistan i Afganistan.

## Populacija

Populacija ove vrste se smanjuje, sudeći po raspoloživim podacima. Prema procjeni iz 2008. u svijetu je bilo između 871 i 1290 odraslih jedinki od čega:

* 550 − 850 u Iranu
* 200 − 300 u Afganistanu
* 78 − 90 u Turkmenistanu
* 10 − 13 u Armeniji
* 10 − 13 u Azerbajdžanu
* do 10 na ruskom Kavkazu
* do 5 u Turskoj
* do 5 u Gruziji
* 3 − 4 u Gorskom karabahu

## Povezano

* Leopard (*Panthera pardus*)

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Perzijski leopard** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Perzijski leopard** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Perzijski leopard** |
# Predacija

Lav i mladunče jedu ostatke govečeta
Indijski piton guta odraslog jelena
 u Nacionalnom parku Mudumalai.
Južnokineski tigar (*Panthera tigris amoyensis*) je predator čiji je plijen ovaj papkar
Mravi mesojedi se hrane rakom cikadom: neke vrste, posebno kada su jedinke udružene, mogu uloviti plijen koji je dosta veći od njih samih
**Predacija** u ekologiji opisuje jedan od oblika interakcije između dva bića u datom ekosistemu. **Predator** napada i jede svoj **plijen**.

Predatori mogu, ali ne moraju ubiti svoj plijen prije nego što ga pojedu. Ali čin predatora uvijek, u krajnjoj liniji, izaziva smrt žrtve, a uzimajući plijen i u dijelovima tijela, on se unosi u tijelo predatora. Pravim predatorom se može smatrati ona životinja koja ubija i jede i druge životinje, ali mnoge životinje se ponašaju i kao predatori i kao lešinari.

Prema tome, **predator** je životinja koja lovi plijen i jede druge životinje. Na primjer, pauk jede muhu koju je uhvatio u svoju mrežui ili grupa lavova jede bizona. Životinje koje predator lovi se nazivaju **plijen**, a **apeks predator** (**alfa predator**) je ona koja nije žrtva drugih predatora.

Predatori su obično mesojedi ili svaštojedi (jedu biljke i druge životinje), loveći druge životinje za hranu. Primjeri predatora su mačke (*Felidae*), krokodili, zmije, vukovi, kitovi ubice, jastozi i ajkule.

## Predatori iz zasjede

Larva insekta *Lethocerus patruelis* napada ribu *Pseudorasbora parva*.
Ženka zlatnog paukolikog raka (*Misumena vatia*) lovi ženku mušice pri parenju.
Predatori iz zasjede ili **siti čekajući predatori** su životinje mesojedi ili drugi organizmi, kao što su neke biljke mesožderke. Oni potajno postavljaju ili u lovu imaju (instinktivnu) strategiju, a uspješnost u lovu ne zavisi samo od brzine ili snage.
Ovi organizmi obično sakrivaju i mirno čekaju plijen da se pojavi na uočljuvoj udaljenosti. Često su zaštitno obojeni, a mogu biti i usamljenici. To može biti sigurnije za predatora, jer dok vreba manje se svojim predatorima.

Kada predator ne može kretati brže od svojih žrtava, preferira sporiji plijen i/ili čeka u „zasjedi“, što mu daje veću šansu da bude efikasniji nego da je u potrazi. U suprotnom, aktivni lov obično je efikasniji. Međutim, postoje mnoge srednje strategije, kao što je , primjerice; slučaj kada je teži predator od mogućeg plijena na maloj udaljenosti, ali ne u dugoj potjeri, onda su, u sklopu strategije, potrebna ili uhođenja ili i zasjede.

* Mladi crvenorepi jastreb jede voluharicu
* Lavica sa plijenom

## Povezano

* Ishrana
* Lov

## Reference

## Vanjske veze

*
# Koze

| Koze
 |
| --- |
|  |
| Odrasli mužjak domaće koze, jarac
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Porodica:
 | Bovidae  |
| Potporodica:
 | Caprinae  |
| Rod:
 | Capra Linnaeus, 1758. |
|  |
| Stanište roda koza (*Capra*)
 |

**Koze** (latinski: *Capra*) su rod pravih preživača iz porodice šupljorožaca (*Bovidae*).

Za razliku od ovaca nemaju suznih i međukopitnih žlijezda; oba spola nose bradu i rogove, koji su u većini vrsta suprotno zavrnuti (lijevi nadesno, desni nalijevo). Imaju kraći rep (12–18 cm). Međusobno se javljaju meketanjem.

Koze su planinske životinje, koje u prirodnim uvjetima žive u srednjoj i zapadnoj Aziji, Evropi i sjeveroistočnoj Africi.

Kao domaće životinje, koze su rasprostranjene po cijelom svijetu.

## Vrste i podvrste

Zahvaljujući svojoj sklonosti prema drvenastim i travnatim vrstama bilja, koze prilikom brštenja biraju gornje dijelove stabljika, odakle stabljike rastu.
Fotografija Scotta Bauera iz američkog ministarstva poljoprivrede

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | *Capra aegagrus* | divlja koza (Bezoar, Pasang)
 |
|  | *Capra aegagrus hircus* | domaća koza
 |
|  | *Capra aegagrus creticus* | kri-kri (kretanska koza, Agrimi, kretanski kozorog)
 |
|  | *Capra caucasia* | Zapadnokakvkaski tur
 |
|  | *Capra cylindricornis* | Istočnokavkaski tur
 |
|  | *Capra hircus* | Kašmirska koza
 |
|  | *Capra falconeri* | markhur
 |
|  | *Capra falconeri heptneri* | Buharski markhur
 |
|  | *Capra falconeri chialtanensis* | Hjaltanski markhur
 |
|  | *Capra falconeri megaceros* | ravnorogi markhir
 |
|  | *Capra falconeri jerdoni* | Sulemanski markhur
 |
|  | *Capra ibex* | alpski kozorog
 |
|  | *Capra ibex ibex* |  |
|  | *Capra ibex nubiana* | Nubijski kozorog, također *Capra nubiana* |
|  | *Capra ibex sibirica* | Azijski kozorog, također *Capra sibirica* |
|  | *Capra pyrenaica* | Španski kozorog
 |
|  | *Capra pyrenaica victoriae* | Gredos kozorog
 |
|  | *Capra pyrenaica hispanica* | Beceite kozorog
 |
|  | *Capra pyrenaica pyrenaica* | Pirinejski kozorog†
 |
|  | *Capra pyrenaica lusitanica* | Portugalski kozorog†
 |
|  | *Capra walie* | Walijski kozorog
 |

Danas još ne postoji jedinstveni stav treba li domaću kozu smatrati zasebnom vrstom, *Capra hircus* ili samo podvrstom divljih koza. Ovaj stav, da su zasebna vrsta, zastupaju zoolozi koji smatraju, da nije nedvosmisleno dokazano njihovo porijeklo od divljih koza. Kozorozi, koji se danas dijele na pet zasebnih vrsta, ranije su smatrani jednom vrstom. Dok se populacije koje žive u Etiopiji, na Kavkazu i Pirenejima danas smatraju zasebnim vrstama, populacije kozoroga koje nastanjuju planine Sirije, Sibira i Alpa i dalje smatraju podvrstama kozoroga. No, i ova podjela je još uvijek podložna raspravama.

## Pripitomljavanje

Prevladava mišljenje da je domaća koza (Capra domestica) pripitomljena od bezoara.

## Povezano