Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dunja Jutronić

| Dunja Jutronić |
| --- |
|  |
| Rođenje | Split, 1943.  |
| Prebivalište | Rijeka |
| Nacionalnost | Hrvatica |
| Zanimanje | lingvistkinja |
| Poslodavac | Sveučilište u Zagrebu Filozofski fakultet u Zadru Univerzitet u Mariboru |
| Titula | dr. sc. |

**Dunja Jutronić** (Split, 1943.), hrvatska je lingvistkinja.

## Život i djelo

Rođena je u Splitu 1943. godine. Engleski jezik i književnost diplomirala je na Filološkom fakultetu u Beogradu, a poslijediplomski studij na Pennsylvania State University završila je 1969. godine, gdje je dvije godine kasnije i doktorirala na tamošnjem Odsjeku za lingvistiku. Nakon povratka iz SAD-a zaposlila se u Institutu za lingvistiku Sveučilišta u Zagrebu, a zatim na Odsjeku za engleski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zadru 1973-1993, gdje je stekla i naziv redovnog profesora. Potom je radila na Odsjeku za engleski jezik Sveučilišta u Mariboru, gdje je bila predstojnica istoga Odsjeka. Nekoliko puta je koristila Fulbrightovu stipendiju, te predavala na mnogim sveučilištima u SAD-u (Yale, Stanford, Cornell). U Interuniverzitetskom centru u Dubrovniku vodila je ljetni tečaj "Filozofija lingvistike". Objavila je preko stotinu lingvističkih radova. Područje interesa Dunje Jutronić su teorijska lingvistika, urbana dijalektologija i filozofija jezika. Članica je Hrvatskoga društva za primijenjenu lingvistiku, Hrvatskoga društva za analitičku filozofiju, članica je uredništva časopisa *Jezikoslovlje* i *Croatian Journal of Philosophy* kao i Udruge za zaštitu splitske čakavštine Marko Uvodić Splićanin – Katedra čakavskog sabora. Potpisnica je Deklaracije o zajedničkom jeziku Hrvata, Srba, Bošnjaka i Crnogoraca iz 2017. godine.

## Zanimljivosti

Sredinom 20. stoljeća osvojila je titulu juniorske prvakinje Jugoslavije u troboju (trčanje, skok u vis, kugla). Davno osvojena titula važna je zbog toga što njen rekord nikada nije nadmašen. U 21. stoljeću aktivno sudjeluje u takmičenjima plivačkih maratona.

## Publikacije (izbor)

* (2013). *Rječnik splitskoga govora*. Split: Slobodna Dalmacija. str. 224. ISBN 978-953-7088-90-3. (NSK).
* (1991). *Lingvistika i filozofija: ogledi o filozofskoj utemeljenosti lingvistike*. Biblioteka Filozofska istraživanja; knj. 39. Zagreb: Hrvatsko filozofsko društvo. str. 202. (NSK).
* (1975). *Serbo-Croatian and American English in contact*. Ann Arbor: Michigan University. str. 242. (NSK).

## Izvori

## Vanjske veze

* Publikacije Dunje Jutronić na ResearchGate
* Dunja Jutronić u katalogu Kongresne biblioteke
* Djela čiji je autor Dunja Jutronić Arhivirano 2022-08-21 na Wayback Machine-u u međunarodnoj normativnoj datoteci VIAF
* Dunja Jutronić u online katalogu Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu
* Djela čiji je autor ili tema Dunja Jutronić u bibliotekama (WorldCat katalog)
# Dušan-Vladislav Pažđerski

| Dušan-Vladislav Pažđerski |
| --- |
|  |
| Rođenje | 21. marta 1967.  (1967-03-21) Zenica, SR BiH, SFRJ  |
| *Alma mater* | Filološki fakultet Univerziteta u Beogradu |
| Zanimanje | lingvist, prevodilac, pisac |

**Dušan-Vladislav Pažđerski** (rođen 21. marta 1967. u Zenici) je srpski slavista, kašubista, urednik, leksikograf, prevodilac i popularizator srpske i kašupske kulture.

Diplomirao je na Filološkom fakultetu u Beogradu 1992. Magistarski rad (poljski doktorat) *Poljsko-srpskohrvatska – srpskohrvatsko-poljska leksikografija* je odbranio na Univerzitetu Adama Mickjeviča u Poznanju. Trenutno piše doktorat (poljsku habilitaciju) na temu srpsko-kašupskih leksičkih paralelizama.

Radio je u novosadskom Radio 100, Izdavačkom preduzeću Matice srpske i Univerzitetu Adama Mickjeviča u Poznanju, a sada predaje (kao naučni saradnik, poljski adjunkt) srpski jezik na Univerzitetu u Gdanjsku.

Član je Matice srpske, Saveta za kašupski jezik i koordinator Komisije za standardizaciju kašupskog jezika u Gdanjsku.

Dobitnik je godišnje nagrade za doprinos širenju i negovanju kašupske kulture – Medalja Stolema – za 2006. godinu.

Objavio je više stotina kraćih prevoda u časopisima *Venac*, *Krovovi*, *Sveske*, *Sveti Dunav*, *Polja*, *Dnevnik*, najznačajnijih poljskih pisaca, kao i nekoliko knjiga (Lešeka Kolakovskog i Jana Parandovskog).

Osnivač je i upravnik „Projekta Rastko – Kašubi (Elektronske biblioteke kašupske kulture)“ koja je regionalno središte kulturne mreže „Projekta Rastko" za severnu Poljsku. Urednik rubrike posvećene svetskoj književnosti u poljskom časopisu *Korespondencija s ocem*.

## Autorske knjige

* *Analitička bibliografija časopisa „Alef“ za brojeve 1-20*, Novi Sad, 1990, 72 str.
* *Poljsko-srpskohrvatski rečnik biljaka = Polsko-serbskochorwacki słownik roślin.* Sa srpskohrvatsko-poljskim indeksom, Gdańsk, 2002, 194 str.

## Priredio

* Paździerski, Lech, *Julije Benešić i Poljaci*, Zagreb, 2004.
* Florian Ceynowa, *Канунъ новаго года. Wilia Nowego Roku. Wiléjá Noweho Roku. Щедровки. Szczodrówki. Szczōdráki,* Gdynia, 2006 (sa Jaroslavom Elvartom).

## Vanjske veze

* Projekat Rastko – Kašubi
# Nauka o književnosti

**Nauka** ili **znanost o književnosti** njemački: *Literaturwissenschaft*) je naziv za nauku koja proučava književnost, odnosno književne pojave.

U francuskom i engleskom jeziku upotrebljava se pojam književna kritika (*literary criticism* i *critique littéraire*) a u ruskom stručno bavljenje knjizevnošću tj. proučavanje knjizevnosti (литературоведение).

Dve šire oblasti vezane uz nauku o književnosti su filologija i estetika.
Pomocne discipline su bibliotekarstvo,istorijografija i paleologija.

Oblasti nauke o knjizevnosti su:

* književna kritika
* istorija knjizevnosti
* teorija književnosti
* književna metodologija

## Vanjske veze

* E-Learning und Germanistik Arhivirano 2007-02-05 na Wayback Machine-u (Webangebot der Germanistik der Universität Duisburg-Essen mit zahlreichen E-Learning-Kursen. Hier ist u.a. auch das Webangebot von „Einladung zur Literaturwissenschaft“ (Prof. Dr. J. Vogt) und das Web-Portal Linse (Linguistik Server Essen) angesiedelt.) (`de`)
* LiGo - Literaturwissenschaftliche Grundbegriffe online Arhivirano 2016-03-29 na Wayback Machine-u (Interaktiver Selbstlernkurs zu literaturwissenschaftlichen Grundbegriffen - Gemeinschaftsprojekt von Germanisten verschiedener Universitäten, Entwicklung und technische Realisierung an der TU Darmstadt.) (`de`)
* Einführung in die französische Literaturwissenschaft (PDF) Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u Skript, das auch Fragen über die französische Literaturwissenschaft hinaus behandelt. (`de`)
* Die sog. Lauer-Liste - Grundwissen Literaturwissenschaft von Gerhard Lauer (`de`)
* Internet-Portal zum interdisziplinären Gespräch von Literaturwissenschaft und Theologie Arhivirano 2012-11-05 na Wayback Machine-u Rezensionen, Bibliographie, Forschungseinrichtungen, Online-Publikationen (`de`)
* José Ángel García Landa: A Bibliography of Literary Theory, Criticism and Philology Arhivirano 2008-09-06 na Wayback Machine-u, 13. A. 2008 (`en`)
* Research Guide for Comparative Literature, Harvard 2003. (`en`)
* Раздел Литературоведение на страницах научно-просветительского журнала «Скепсис» (`ru`)
* Словарь по литературоведению П. А. Николаева Arhivirano 2020-06-28 na Wayback Machine-u (`ru`)
* Статьи на тему фантастики и литературоведения Arhivirano 2009-02-10 na Wayback Machine-u (`ru`)
* Научные статьи по литературоведению из научных библиотек
* Общественно-филологический журнал "Филология 2.0" Arhivirano 2011-01-19 na Wayback Machine-u (`ru`)
# Nihad Hasanović

| Nihad Hasanović |
| --- |
|  |

**Nihad Hasanović** je bosanskohercegovački pisac, rođen 1974. u Bihaću. Objavio je drame *Podigni visoko baklju* (1996) i *Zaista?* (2001), zbirku priča *Kad su narodi nestali* (2003), *Čovjek iz podruma* (2013) i *Laki pogon Arhivirano 2016-08-01 na Wayback Machine-u* (2016) te priče, pjesme i prijevode (uglavnom s francuskog, a ponešto i s engleskog i španskog jezika) po književnim časopisima. Preveo je roman Kenizé Mourad *Le jardin de Badalpour* (*Vrt u Badalpuru*), *L'esprit du terrorisme* (*Duh terorizma*) Jeana Baudrillarda i *Cahier de Talamanca* (*Sveska iz Talamanke*) Emila Ciorana. Nihad Hasanović živi u Sarajevu.

## Vanjske veze

* SLUŽBENA STRANICA
* "Samozaborav se širi kao kuga" - intervju *BH. DANI* Arhivirano 2011-08-23 na Wayback Machine-u
* Intervju s Nihadom Hasanovićem Arhivirano 2008-10-11 na Wayback Machine-u
* Nezavisne novine: Laska mi epitet "divlji"
* Prikaz romana *O roštilju i raznim smetnjama* u književnom magazinu *(sic!)*
* *Posttraumatski piknik* Arhivirano 2013-06-27 na Wayback Machine-u
* funkhaus europa WDR --- Pisci govore: Nihad Hasanović
# Enver Kazaz

| Enver Kazaz |
| --- |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 1962. (dob: 63–64) Kamenica, NR BiH, FNRJ |
| Obrazovanje |
| *Alma mater* | Filozofski fakultet u Sarajevu |
| Zanimanje | filolog, esejist, publicist, sveučilišni nastavnik |
| Opus |
| Književne vrste | historija književnosti, književna kritika |

**Enver Kazaz** (Ilijaš, 15. januara 1962.), bosanskohercegovački teoretičar književnosti. Završio je studij na Odsjeku za južnoslavenske književnosti Filozofskog fakulteta u Sarajevu 1985. Pohađao je postdiplomski studij na Filološkom fakultetu u Beogradu, gdje je odbranio magistarski rad pod nazivom: Poezija Muse Ćazima Ćatića – književno naslijeđe i duh moderne 1991. Doktorsku disertaciju pod nazivom: Bošnjački roman XX vijeka odbranio je na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 2000. Radio je u Institutu za književnost u Sarajevu u periodu 1986-1992. Na Odsjeku za književnosti naroda BiH Filozofskog fakulteta u Sarajevu radi od 1996. Profesor je za područja bosanskohercegovačke i hrvatske književnosti i komparativne južne slavistike.

Enver Kazaz bavi se književnom historijom, književnom kritikom, historijom književnosti i političkom publicistikom. Objavio je i priredio veći broj knjiga, radova, ogleda i studija u brojnim časopisima i zbornicima (*Izraz*, *Lica*, *Život*, *Diwan*, *Sarajevske sveske*, *Bosna franciscana*). Bio je glavni urednik u izdavačkoj kući Zoro i glavni urednik časopisa *Lica*, te član redakcije časopisa *Književna revija* i časopisa Sarajevske sveske. Član je P.E.N. Centra Bosne i Hercegovine.

## Bibliografija

* *Musa Ćazim Ćatić – književno naslijeđe i duh moderne*, Centar za kulturu, Tešanj 1997. (COBISS.BH).
* *Morfologija palimpsesta*, Centar za kulturu, Tešanj 1999. (COBISS.BH).
* *Antologija bosanskohercegovačke pripovijetke XX vijeka* (koautori Ivan Lovrenović i Nikola Kovač, Alef, Sarajevo 2000. (COBISS.BH).
* *Bošnjački roman XX vijeka*, Naklada Zoro, Zagreb-Sarajevo 2004. (COBISS.BH).
* *Neprijatelj ili susjed u kući*, Rabic, Sarajevo 2008. (COBISS.BH).
* *Traži se*, Međunarodni centar za mir, Sarajevo 1996. (poezija). (COBISS.BH).

## Vanjske veze

* Enver Kazaz u online katalogu Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu
* Djela čiji je autor ili tema Enver Kazaz u bibliotekama (WorldCat katalog)
* Enver Kazaz u katalogu Njemačke nacionalne knjižnice
* Enver Kazaz u katalogu Kongresne biblioteke
* Djela čiji je autor Enver Kazaz u međunarodnoj normativnoj datoteci VIAF
* Knjige Envera Kazaza indeksirane u Open Library
* Tekstovi Envera Kazaza Arhivirano 2013-11-19 na Wayback Machine-u objavljeni u *Sarajevskim sveskama*
# Asmir Kujović

**Asmir Kujović**, rođen 10. februara 1973. u Novom Pazaru, je bosanskohercegovački književnik. Živi u Sarajevu gdje radi kao urednik u izdavačkoj kući "Vrijeme" i kao urednik časopisa "Lica". Pored poezije i proze piše još i književne kritike, eseje, putopise i novinske članke.

Roman "Ko je zgazio gospođu mjesec" dobio je najveće priznanje u BiH, godišnju nagradu Društva pisaca BiH i do sada je imao nekoliko izdanja.

## Djela

* "Vojni sanovnik", zbirka poezije, OKO, Sarajevo, 1997.
* "Zagrobni život", zbirka poezije, Omnibus, Sarajeva, 2000.
* "Sarajevo noću", priče, 2000.
* "Ko je zgazio gospođu Mjesec", roman, Vrijeme, Zenica, 2002.

## Vanjske veze

* Nadija Rebronja: Lik i odraz u stvaralaštvu Asmira Kujovića
# Ivana Sajko

**Ivana Sajko** (Zagreb, 1975.) je hrvatska dramatičarka i dramaturginja

Diplomirala na Akademiji dramske umjetnosti; smjer: dramaturgija. Dobitnica je nekoliko nagrada za dramsku knjizevnost uključujući tri nagrade za dramsko djelo "Marin Držić" za drame: Naranča u oblacima (1998.), Rebro kao zeleni zidovi (2000.) i Misa za predizbornu šutnju, mrtvaca iza zida i kopita u grlu (2002.) Drame joj se izvode u kazalistu i na radiju, te su objavljene na vise svjetskih jezika. Radi kao dramaturg, redatelj, dramski pisac, novinar i autor radio emisija. Clan je urednistva Frakcije — Magazina za izvedbene umjetnosti. Suosnivac je kazalisne skupine BAD co. 2006. objavila je roman Rio bar koji je iste godine dobio prestižnu nagradu "Ivan Goran Kovačić" za najbolju prozu.

## Drame

* 1995. **23 macak 1997. **Naranča u oblacima 1997. **Rekonstrukcije - komičan sprovod prve rečenice 1999. **4 suha stopala 2000. **Arhetip: Medeja - Monolog za ženu koja ponekad govori 2000. **Rebro kao zeleni zidovi 2001. **Ulicari - city tour Orfeja i Euridike 2002. **Misa za predizbornu šutnju, mrtvaca iza zida i kopita u grlu 2003. **Zena-bomba 2004. **Europa - monolog za majku Courage i njezinu djecu**
# Srđan V. Tešin

**Srđan V. Tešin** (Mokrin, 1971), srpski pisac i novinar. Studirao je filozofiju i komunikologiju u Beogradu. Diplomirao je na poetici kratke priče.

## Ocjene

> Proza Srđana V. Tešina govori o istorijskim, socijalnim i političkim temama, ali i o savremenosti i svakodnevici običnih, malih i smešnih ljudi, stvarajući ironičnu vezu između realne i fiktivne stvarnosti. Spoj fragmentarnosti, citatnosti i dokumentarnosti odlika su ove proze. – Iz kataloga *Pisci iz Srbije* Narodne biblioteke Srbije.
>
>

> Prozni pisac, sklon jezičkim i formalnim istraživanjima. – Iz antologije *Mala kutija*.
>
>

## Autorstvo

Objavio je jedanaest knjiga:

* *Coated brain / Pohovani mozak* (drama, 1996)
* *Sveto Trojstvo Georgija Zecowskog* (poezija, 1997)
* *Sjajan naslov za pantomimu* (priče, 1997)
* *Antologija najboljih naslova* (roman, 2000, 2013)
* *Kazimir i drugi naslovi* (roman, 2003)
* *Kroz pustinju i prašinu* (roman, 2005, 2008)
* *Kuvarove kletve i druge gadosti* (roman, 2006, 2014)
* *Alternativni vodič kroz Vavilon* (izabrane kolumne, priredio Neven Ušumović, 2008)
* *Ispod crte* (priče, 2010)
* *Priče s Marsa* (priče, 2015)
* *Gori gori gori* (roman, 2017)

## Priređivanje knjiga

Priredio je sedam tematskih antologija, panorama i izbora kratkih priča:

* *Priča za kraj veka" (panorama srpske kratke priče, 2000),*
* *Starost" (tematska antologija savremene srpske priče o starosti, s Davidom Albaharijem, 2012)*
* *Kuća na Ravnom Bregu" (kolekcija priča sedam pisaca iz šest zemalja Jugoistočne Evrope, s Gojkom Božovićem, 2013),*
* *Bunker" (tematska antologija savremene srpske priče za odbranu i poslednje dane književnosti, 2013)*
* *Četvrtasto mesto" (tematska antologija priča pisaca iz zemalja Jugoistočne Evrope o medijima, 2014)*
* *Skrati priču" (panorama moderne svetske kratke priče, 2015)*
* **U šta smo se to pretvorili" (panorama moderne anglofone međužanrovske književnosti, 2018)**

## Prevodi

Roman "Kuvarove kletve i druge gadosti" preveden je na slovenački i na makedonski (dva izdanja), roman "Kroz pustinju i prašinu" na nemački, a zbirka priča "Ispod crte" na makedonski. Roman "Gori gori gori" je objavljen u Hrvatskoj.

Proza mu je prevođena na desetak evropskih jezika.

## Zastupljenost u antologijama

Zastupljen je u domaćim i inostranim antologijama i izborima iz srpske savremene književnosti. Njegova priča "Where Is Grandma, Where Do You Think She Hides?", iz zbirke "Priče s Marsa", uvrštena je u Antologiju najbolje evropske priče američkog izdavača Dalkey Archive Press.

Dobitnik je Nagrade Borislav Pekić, Nagrade Društva književnika Vojvodine za knjigu godine i Medalje kulture za multikulturalnost i interkulturalnost Zavoda za kulturu Vojvodine.

Član je Srpskog PEN-centra.

## Vanjske veze

* Arhipelag.rs: Srđan V. Tešin
# Dejan Tiago Stanković

| Dejan Tiago-Stanković |
| --- |
| Dejan Tiago Stanković, 2015 |
| Rođenje | (1965-novembra-02)2. novembra 1965. Beograd, SFRJ  |
| Smrt | 21. decembra 2022. (dob: 57) Lisabon, Portugal |
| Državljanstvo | Srbija i Portugal |
| Zanimanje | pisac i prevodilac |
| **Sajt** www.dejantiago.net |

**Dejan Tiago Stanković** (Beograd, 1965 - Lisabon, 2022), pisac i književni prevodilac.

Odmah po završnim studijama arhitekture, 1991. godine, preseljava se u London, a potom u Lisabon gde živi, prevodi i piše na svom maternjem srpskohrvatskom i portugalskom jeziku.

Osim fikcije pisao je i kreativnu nefikciju za brojne srpske, hrvatske, portugalske, brazilske i britanske medije. Bio je kolumnista beogradskog nedeljnika *NIN*.

## Književna dela

### Na srpskohrvatskom

* *Zamalek: roman o kismetu.* (Laguna, Beograd, 2020.)
* *Estoril, ratni roman* (Geopoetika, Beograd, 2015.)
* *Odakle sam bila više nisam i druge lisbonske priče* (Geopoetika, Beograd, 2012.)

### Na engleskom

* *Tales of Lisbon* (Prime Books, Estoril, 2017.)
* *Estoril, a war novel* (Head of Zeus, London, 2017.)

### Na portugalskom

* *Contos de Lisboa* (Prime Books, Estoril, 2017.)
* *Lisboa ultrassecreta* (Globo, São Paulo, 2017.)
* *Estoril, romance de guerra* (Bookbuilders, Lisboa, 2016.)

## Nagrade i priznanja

* za roman Estoril
	+ Dobitnik Nagrade Branko Ćopić '
	+ Uži izbor za NIN-ovu nagradu.
	+ Uži izbor za nagradu Isidora Sekulić.
	+ Uži izbor za nagradu Stevan Sremac.
	+ Uži izbor za nagradu Janko Veselinović.
* za zbirku pripovedaka *Odakle sam bila više nisam”*
	+ Uži izbor za nagradu “Dušan Vasiljev”
	+ Uži izbor za nagradu “Zlatni Suncokret”

## Književni prevodi

### Na srpskohrvatski

autori: José Saramago, José Cardoso Pires, Fernando Pessoa, Gregorio Duvivier

### Na portugalski

autori: Ivo Andrić, Miloš Crnjanski, Dragoslav Mihailović, Dušan Kovačević

## Reference

## Vanjske veze

* VIDEO Odliv mozgova: Dejan Tiago Stanković (1965-2022)
* "Zapisi & Prepevi" Blog Dejana Tiago-Stankovića Arhivirano 2016-05-14 na Wayback Machine-u
* Dejan Tiago Stanković | EU Prize for Literature
# Nenad Veličković

| Nenad Veličković |
| --- |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 2. maja 1962. (1962-05-02) Sarajevo, NR BiH, FNRJ |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | univerzitetski profesor, književnik, novinar, filmski i televizijski scenarist |

**Nenad Veličković** (Sarajevo, 2. maja 1962.), bosanskohercegovački novinar i pisac. Živi i radi u Sarajevu.

## Vanjske veze

* Nenad Velickovic Homepage
* Škljocam i zvocam
# Rade Dragojević

| Rade Dragojević |
| --- |
|  |

**Rade Dragojević** (Gospić, 1967), **novinar**.

Školovanje je započeo u rodnom mjestu, a završio na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, stekavši diplomu sociologa. U novinarstvu je od 1990. godine. Prvo na HTV-u, nakon toga u riječkom *Novom listu*, neko vrijeme u splitskom *Feral Tribuneu*, a sve vrijeme sarađujući s časopisima za kulturu (*"Zarez*") i izdanjima srpske zajednice u Hrvatskoj (*Prosvjeta*, *Novosti sedam dana / "Novosti"*).

Početkom 2005. godine izabran je za generalnog sekretara SKD "Prosvjeta" iz Zagreba. Od 268. broja (4. 2. 2005) postao je glavni i odgovorni urednik "samostalnih srpskih novina" (kasnije "samostalnog srpskog tjednika") *"Novosti sedam dana"* (kasnije *"Novosti"*).

## Izvor

* *"Novosti sedam dana"*, Zagreb, 28. I. 2005, 13.
# Boris Dežulović

| Boris Dežulović |
| --- |
| Dežulović u sredini |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 20. novembra 1964.  (1964-11-20) Split, SR Hrvatska, SFRJ |
| Nacionalnost | hrvatska |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | romanopisac i novinar |
| Opus |
| 2003– |

**Boris Dežulović** (Split, 20. studenoga 1964.), hrvatski novinar i pisac. Novinarsku karijeru počeo u splitskoj Omladinskoj iskri, a nastavio je kao reporter Nedjeljne i Slobodne Dalmacije. Jedan je od suosnivača Feral Tribunea a od 2000. stalni je kolumnist Globusa. Komentator je Jutarnjeg lista, Slobodne Dalmacija te sarajevskog Oslobođenja i ljubljanskog Dnevnika.

Nakon raspada Jugoslavije, u razdoblju novonastalog pluralizma, Dežulović, zajedno s Viktorom Ivančićem i Predragom Lucićem, piše satiričke kolumne, u kojima su prevladavajuće teme Domovinski rat i tadašnji hrvatski predsjednik Franjo Tuđman. Iz tog razdoblja se pamti serijal njegovih ratnih reportaža objavljenih u Slobodnoj poput one iz okupiranog Vukovara 1991., zatim “Smrt u Čelebiću” i niz tekstova iz opkoljenog Sarajeva.

Dežulović je i pisac. Zajedno s Predragom Lucićem priredio je *“Greatest shits: antologiju suvremene hrvatske gluposti”*. Godine 2003. objavio je "Christkind", znanstvenofantastični roman o putovanju kroz vrijeme i etičkim dilemama vezanim za mogućnost ubojstva Adolfa Hitlera kao bebe. Godine 2005. objavio je "Jebo sad hiljadu dinara", satirični roman o Ratu u Bosni i Hercegovini, kao i knjigu poezije "Pjesme iz Lore".
Iako su njegov zaštitni znak satirični komentari o anomalijama društva u kojem živimo, Dežulović relativno često piše i o drugim temama, posebice sportskim. Od tih tekstova među najzapaženijima su bili trilogija o Zinedineu Zidaneu ili ideološkim promjenama Hajdukovih navijača i Hajduka kao kluba. Dio tih tekstova sabran je u zbirci “Diego Armando i sedam patuljaka”.

Godine 2004. proglašen je novinarom godine u izboru HND-a. A godine 2014. dobio je "Europsku novinsku nagradu" u kategoriji najboljeg komentara, i to za *“Vukovar: spomenik mrtvom gradu u prirodnoj veličini”*, koju je napisao u povodu godišnjice pada Vukovara, a objavio ju je Globus.

Počevši od 2005., živio je u Beogradu iz kojega je konačno odselio.

## Reference

## Vanjske veze

* Dežulovićevi prilozi na stranici pescanik.net Arhivirano 2012-03-08 na Wayback Machine-u
* Dežulovićevi prilozi na stranici e-novine.com
* Melodije bljeska i oluje
* Dežulovićeve kolumne na portalu TV-kanala N1
# Viktor Ivančić

| Viktor Ivančić |
| --- |
|  |
| Rođenje | 8. oktobra 1960.  (1960-10-08) |

**Viktor Ivančić** (Sarajevo, 8. listopada 1960.), jugoslavenski i hrvatski novinar i publicist. Najpoznatiji kao jedan od osnivača znamenitog satiričko-političkog tjednika *Feral Tribune*, kome je dugo vremena bio glavni i odgovorni urednik. U njemu je također objavljivao svoju znamenitu satiričku kolumnu *Bilježnica Robija K.*

Ivančić je 1990-ih dobio prestižne međunarodne nagrade za svoj rad, ali je zbog kritičkog stava prema režimu Franje Tuđmana bio predmetom prijetnji smrću od visokih funkcionara HDZ-a. Nedugo potom je bio mobiliziran u Hrvatsku vojsku koju je služio u 4. gardijskoj brigadi, ali je nakon međunarodnih protesta demobiliziran.

## Djela

* *Bilježnica Robija K.* Split 11994., 21996., 31997. (izmijenjeno i dopunjeno izd.), 42001. (izmijenjeno i dopunjeno izd.), Beograd 52011. (izbor)
* *Točka na U: slučaj Šakić: anatomija jednog skandala*. Split 11998., 22001. (prošireno izd.)
* *Lomača za protuhrvatski blud: ogledi o tuđmanizmu*. Split 2003.
* *Šamaranje vjetra: ogledi o posttuđmanizmu*. Split 2003.
* *Vita activa*. Split 2005.
* *Vita activa: podvizi i avanture jednog uhode*. Beograd 2005.
* *Robi K.: 1984-2001.* Beograd 2006.
* *Robi K.: 2002-2006.* Beograd 2006.
* *Animal Croatica: ogledi o domoljublju*. Beograd 2007.
* *Planinski zrak*. Beograd 2009.
* *Zašto ne pišem i drugi eseji*. Beograd 2010.
* *Robi K.: treći juriš: 2006-2011.* Beograd 2011.
* *Jugoslavija živi vječno: dokumentarne basne*. Beograd 2011.
* *Radnici i seljaci*. Beograd 2014.

## Vanjske veze

* Članci Viktora Ivančiča objavljeni na portalu *Tačno.net*