# Pobuna u Makedoniji 2001.

| Sukob u Makedoniji 2001.
 |
| --- |
| Segment Ratovi u bivšoj Jugoslaviji
 |
|  Regije zahvaćena sukobom na sjeveru Republike Makedonije
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 26. veljače-rujan 2001.
 |
| Lokacija
 | Republika Makedonija |
| Ishod
 | Ohridski sporazum primirje albanski pobunjenici pristali na razoružavanje u zamjenu za veća prava Albanaca u Makedoniji
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
|  Oslobodilačka nacionalna armija
 |  Republika Makedonija
 |
| Komandanti i vođe
 |
|  Ali Ahmeti  Gëzim Ostreni  Fadil Nimani  Tahir Sinani
 |  Boris Trajkovski  Ljubčo Georgievski  Pande Petrovski  Ljube Boškoski  Risto Galevski  Vlado Bučkovski
 |
| Snage
 |
| 6.000-7.000
 | 15.000
 |
| Žrtve i gubici
 |
|  |  |
| oko 200 poginulih |

**Sukob u Makedoniji 2001.** (makedonski *Воен конфликт во Македонија, 2001*, albanski *Lufta në Ish Republikën Jugosllave të Maqedonisë në 2001*), poznat i kao **Albansko-makedonski sukob** i **Pobuna u Makedoniji**, bio je kratkotrajni sukob koji je trajao sedam mjeseci a izbio 26. veljače 2001. između vlade Republike Makedonije i makedonskih Albanaca koji su se organizirali u pobunjeničku skupinu Oslobodilačka nacionalna armija (NLA). Izgredi su izbili krajem veljače 2001. u Tanuševcima, albanskom selu na sjeveru koje graniči sa Kosovom. Incidenti su se događali i ranije, uglavnom u nastojanju makedonske policije da zaustavi i uhiti krijumčare preko granice, no prilikom pokušaja makedonske policije da 26. veljače zauzmu selo dovelo je do dugotrajnog oružanog okršaja. Borbe su se proširile, prvo oko brdovitih krajeva Tetova, glavnog albanskog grada u Makedoniji, a potom u svibnju i oko Kumanova na sjeveru. Okršaji su se znali dogoditi i u samom glavnom gradu države, Skopju.

NLA je izjavila da zahtjeva novi makedonski ustav, bolja prava za makedonske Albance i međunarodno posredovanje oko sporova. Sastojala se uglavnom od makedonskih Albanaca, ali je uključivala i borce Oslobodilačke vojske Kosova te je koristila Kosovo kao bazu sa zalihama i sigurnosnu zonu. Inzistirali su da nisu htjeli otcjepljene od Makedonije. Na pritisak SAD-a i EU-a, potpisan je Ohridski sporazum između makedonske vlade i predstavnika pobunjenih Albanaca 13. kolovoza 2001. godine, koji je doveo do unaprjeđenja prava albanskog stanovništva u Makedoniji (između ostalog, udio Albanaca u policiji povećan je sa 5 na 25%, dok je albanski jezik postao službeni u institucijama na područjima gdje Albanci čine najmanje 20% stanovništva). NATO snage, oko 3.500 vojnika, su se rasporedile po državi i pomogle u razoružavanju NLA, koje je završeno u rujnu.

U sukobu je sveukupno poginulo oko 200 osoba dok je oko 70.000 raseljeno, od čega su 60% bili Makedonci. Human Rights Watch je zabilježio nekoliko ratnih zločina, među njima i zatočavanje i mučenje osmero srpskih civila u selu Matejce u lipnju te otimanje i prebijanje troje građevinskih radnika od strane NLA, dok je napad makedonske policije na selo Ljuboten, u kojem je poginulo šest albanskih civila, čak postao jedinim slučajem optuženice na Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) u tom sukobu. U presudi, Johan Tarčulovski je osuđen na 12 godina zatvora dok je bivši makedonski ministar unutrašnjih poslova Ljube Boškoski oslobođen svih optužbi.

## Reference

## Vanjske veze

* Kronologija sukoba BBC News
* Kronologija sukoba na Guardianu