Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fizika elementarnih čestica

**Fizika elementarnih čestica** je grana fizike koja se bavi proučavanjem elementarnih sastavnih djelova tvari i zračenja. Često se koristi i naziv "**visokoenergetska fizika**", jer se pokusi ne odvijaju u normalnim okruženjima kakva se nalaze u prirodi, već prilikom visokoenergetskih sudara čestica, kakvi se postižu u akceleratorima.

## Historija

Pretpostavka da se sva materija sastoji od elementarnih čestica se pojavila u 6. stoljeću pne., ako ne i prije. Filozofsku doktrinu pod nazivom "atomizam" su zagovarali starogrčki filozofi poput Leukipa, Demokrita i Epikura. Iako je već Isaac Newton u 17. stoljeću vjerovao da je tvar sastavljena od sitnih osnovnih dijelova, tu je ideju tek 1802. formalno izrazion John Dalton.

Periodni sustav elemenata iz 1869. kojeg je izradio Dmitrij Ivanovič Mendeljejev je pomogao opravdati tu ideju koja je prevladavala kroz 19. stoljeće. Joseph John Thompson je otkrio da se atom sastoji od lakših elektrona i težih protona, a Ernest Rutherford je bombardiranjem atoma zlata alfa česticama otkrio da su protoni skupljeni u središtu atoma. Pojava izotopa je bila je bila objašnjena otkrićem da atomsku jezgru uz protone sastavljaju i neutroni.

Početkom 20. stoljeća počinje se razvijati nuklearna i kvantna fizika, koje dosežu svoj vrhunac otkrićem nuklearne fuzije i fisije. Ta otkrića su omogućila ostvarenje davnog alkemijskog sna o pretvaranju olova u zlato (kamen mudraca), iako na neisplativ način. Također su omogućila i izradu nuklearnih oružja.

Tijekom 1950-ih i 1960-ih je otkriveno veliko mnoštvo čestica, koje je dobilo ime "zoološki vrt čestica", a zbog ogromnog broja čestica počelo se sumnjati u elementarnost tih čestica. Taj naziv je bio odbačen nakon formulacije standardnog modela tijekom 1970-ih, koji je obrazložio mnoštvo čestica kao kombinacije puno manjeg broja elementarijih čestica.

## Eksperimentalni laboratoriji

Velika većina svojstva tih čestica se ispituju ili je otkriveno u slijedećim laboratorijima i njihovim akceleratorima:

* Brookhaven National Laboratory (*Nacionalni laboratorij Brookhaven*)- Long Island, SAD
	+ Relativistic Heavy Ion Collider - RHIC (*Relativistički sudarač teških iona*)
* Budker Institute of Nuclear Physics (*Budkerov institut za nuklearnu fiziku*) - Novosibirsk, Rusija
* CERN (*Europska organizacija za nuklearna istraživanja*) - francusko - švicarska granica, pokraj Ženeve
	+ Large Hadron Collider - LHC (*Veliki hadronski sudarač*)
	+ Large Electron–Positron Collider - LEP (*Veliki elektronsko-pozitronski sudarač*)
	+ Super Proton Synchrotron (*Super protonski sinkrotron*)
* DESY (Njemački elektronski sinkrotron) - Hamburg, Njemačka
	+ Hadron Elektron Ring Anlage - HERA (*Hadronski elektronski prstenasti akcelerator*)
* Fermi National Accelerator Laboratory (Fermilab) (*Fermijev nacionalni akceleratorski laboratorij*) - Batavia, SAD
	+ Tevatron
* KEK (jap. *Kō Enerugī Kasokuki Kenkyū Kikō*, hrv.  *Organizacija za istraživanje visokoenergetskih akceleratora*) - Tsukuba, Japan
* SLAC National Accelerator Laboratory (*Nacionalni akceleratorski laboratorij SLAC*) - Menlo Park, SAD)
	+ PEP-II
# Vrpolje

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vrpolje (razvrstavanje).*

| Vrpolje
 |
| --- |
|  |
|  Grb
 |
| Osnovni podaci
 |
| Gradonačelnik
 | Ankica Zmaić
 |
| Županija
 | Brodsko-posavska
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2001-/-2011-/-2021) | 4.023
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Površina
 | 60,5 km²
 |
| VrpoljeVrpolje (Hrvatske)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 35210 Vrpolje
 |

**Vrpolje** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u u Slavoniji i administrativno pripada Brodsko-posavskoj županiji.

## Geografija

Vrpolje se nalazi 10 km južno od Đakova.

## Stanovništvo

## Uprava

## Historija

## Gospodarstvo

## Značajne osobe

* Ivan Meštrović
* Josip Matasović
* Tomislav Salopek

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

* Galerija "Ivan Meštrović"
* KUD "Ivan Meštrović"

## Sport

* Ribolov
* Nogomet - nogometni klub "Sloga" Vrpolje, nogometni klub "Mladost" Čajkovci i Slavonac iz Starih Perkovaca, koji se u sezoni 2007./2008. natječe u 2.HNL
* Rukomet
* Taekwondo

## Vanjske veze

* Vrpolje online - neslužbene stranice Vrpolja Arhivirano 2017-04-25 na Wayback Machine-u
# South Bend, Indiana

| Saut Bend *South Bend* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Indijana
 |
| Okrug
 | Sent Džozef
 |
| Osnovan
 | 1865.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 101.168
 |
| Gustina stanovništva
 | 9,3 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Nadmorska visina
 | 211 m
 |
| Površina
 | 108,47 km²
 |
| Kopnena površina
 | 107,38 km²
 |
| Vodena površina
 | 1,09 km²
 |
|   |
| Saut BendSaut Bend (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 574
 |
| ZIP kod
 | 46601, 46604, 46612-46617, 46619, 46620, 46624, 46626, 46628, 46629, 46634, 46635, 46637, 46660, 46680, 46699
 |
| FIPS kod
 | 71000
 |

**Saut Bend** (engleski: *South Bend*) je grad u američkoj saveznoj državi Indijana.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 101.168, što je 6.621 (-6,1 %) stanovnika manje nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 68.202 (63,3 %)
 | 56.474 (55,8 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 26.522 (24,6 %)
 | 26.906 (26,6 %)
 |
| Azijati
 | 1.292 (1,2 %)
 | 1.318 (1,3 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 9.110 (8,5 %)
 | 13.116 (13,0 %)
 |
| Ukupno
 | 107.789
 | 101.168
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **South Bend, Indiana** |

* United States Census Bureau
# Otavice

| Otavice
 |
| --- |
| Otaviceclass=notpageimage| Otavice na karti Hrvatske
 |
| Županija
 | Šibensko-kninska
 |
| Općina/Grad
 | Ružić
 |
| Najbliži (veći) grad
 | Drniš
 |
|  |
| Geografske koordinate
 |
|  - z. š.
 | 43.86 N
 |
|  - z. d.
 | 16.16 E
 |
|  |
| Pošta
 | 22322
 |
| Pozivni broj
 | 022
 |
| Autooznaka
 | ŠI
 |

**Otavice** je malo naselje u Zagori.

## Geografija

Nalazi se u Petrovom polju, koje je približno 35 km udaljeno od Šibenika, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. godine u naselju živi 183 stalnih stanovnika.

## Historija

U 20. stoljeću svi su se stanovnici preselili u dolinu i izgradili nove kuće.

## Spomenici i znamenitosti

* Bivša antimalarična stanica
* Kuća obitelji Meštrović
* Zgrada osnovne škole »Ivan Meštrović«
* Meštrovićev mauzolej tj. Crkva Presvetog Otkupitelja

Na brdu u Otavicima nalazi se Crkva Presvetog Otkupitelja s grobnicom obitelji Meštrovića, koji je izgradio poznati hrvatski skulptor Ivan Meštrović. Neslužbeno se crkva naziva mauzolejom Ivana Meštrovića.

Navedena četiri kulturna dobra nalaze se na listu zaštićenih kulturnih dobara Republike Hrvatske.

Mauzolej Ivana Meštrovića je tijekom Domovinskog rata bio opljačkan. Jedno od Meštrovićevih djela *Vrelo života* nalazi se u obližnjem gradu Drnišu.

To je mauzolej i obiteljska grobnica Ivana Meštrovića, čuvenog hrvatskog kipara, a ujedno i katolička crkva. Izgrađen je na jednom uzvišenju u polju, po nacrtima Meštrovića. Gradnja je trajala od 1926. do 1931, a opremanje trajalo je sve do 1937. godine. U gradnji je rabljen lokalni kamen sa planine Svilaje.

Zgrada osnovne škole >>Ivan Meštrović<<

## Reference
# Brooklyn

*Za ostale upotrebe, pogledajte Brooklyn (razvrstavanje).*
Karta New Yorka s Brooklynom označenim žuto.
Prizor iz brooklynskog botaničkog vrta
**Brooklyn** je jedna od pet gradskih oblasti New Yorka i centar Okruga.

Okrug se nalazi u na jugozapadnom dijelu Long Islanda i sa 2, 6 milijuna stanovnika najnaseljenija je oblast grada New Yorka. Okrug Kings ujedno je i sedma najnaseljenija u SAD-u.

Brooklyn je dobio ime po nizozemskom gradu Breukelenu.

Iako pripada New Yorku, Brooklyn je u više nego sto godina očuvao vlastiti kulturni identitet. Za to su zaslužne nezavisna umjetnička scena, brojne etničke zajednice i specifična arhitektura.

## Vanjske veze

* Official site of the Brooklyn Borough President
* Putni vodič vezan za temu Brooklyn na Wikivodiču
	+ Hybrid satellite image/street map from WikiMapia
# Velika Italija

*Za ostale upotrebe, pogledajte Italija (razvrstavanje).*
Mapa Velike Italije
**Veliki Italija** (italijanski: *Grande Italia*), ili **Imperijalna Italija** (italijanski: *Italia Imperiale*), je ambiciozni projekat, nastao u vreme fašističke Italije.

Cilj ovog projekta bio je da stvori italijansko carstvo, koje bi pored teritorija tadašnje Italije uključilo i Korziku, Dalmaciju, Maltu) i veći deo Mediterana gde ima italijanske populacije ili postoji italijanska sfera uticaja. Ove oblasti Velike Italije uključile bi i ujedinjenu Albaniju, Crnu Goru, severni Tunis i severnu Libiju.

Projekat uključuje stvaranje italijanske države, u kojoj bi ne-italijanski elementi bili asimilovani i koja bi se ojačala za dalju kolonizaciju. Ovakva ekspanzija bi pomogla Italiji da povrati dominaciju na Mediteranau, izgubljenu posle pada Rimskog carstva.

## Literatura

* Baioni, Massimo. *Risorgimento in camicia nera*. Carocci. Arezzo, 2006.
* Blitzer, Wolf. *Century of War*. Friedman/Fairfax Publishers. New York, 2001 ISBN 1-58663-342-2.
* Chapin Metz, Helen. *Libya: A Country Study*. GPO for the «Library of Congress». Washington, 1987.
* De Felice, Renzo *Interpretations of Fascism* (translated by Brenda Huff Everett). Harvard University Press. Cambridge, 1977 ISBN 0-674-45962-8.
* De Felice, Renzo. *Mussolini l’Alleato: Italia in guerra 1940—1943*. Rizzoli Ed. Torino, 1990.
* Del Boca, A. *Le guerre coloniali del fascismo* Laterza. Roma, 1991.
* Galeotti, Carlo. *Credere obbedire combattere — I catechismi fascisti*  Stampa Alternativa. Milano, 1996.
* Lamb, Richard. *Mussolini as Diplomat*. Fromm International Ed. London, 1999 ISBN 0-88064-244-0.
* Payne, Stanley G. *A History of Fascism, 1914-45*. University of Wisconsin Press. Madison, Wisc., 1995 ISBN 0-299-14874-2.
* Rosselli, Alberto. *Storie Segrete. Operazioni sconosciute o dimenticate della seconda guerra mondiale* Iuculano Editore. Pavia, 2007.
* Vignoli, Giulio. *I territori italofoni non appartenenti alla Repubblica Italiana*, Giuffrè, Milano, 1995.
* Vignoli, Giulio. *Gli Italiani dimenticati. Minoranze italiane in Europa*, Giuffrè, Milano, 2000.
* Zaffiri, Gabriele. *L’Impero che Mussolini sognava per l’Italia*, The Boopen Editore, Pozzuoli (Napoli), ottobre 2008.
# Mauzolej

Mauzolej
Mauzolej u Halikarnasu danas
Model originalnog mauzoleja u Halikarnasu
**Mauzolej** je velika i impresivna grobnica, obično izgrađena za umrlog vođu ili neku drugu značajniju osobu. Ime je dobio po grobu kralja Mauzola, koji se nalazio u centru Halikarnasa, današnjeg Bodruma u Turskoj. Zbog svoje je veličine i znamenitosti smatran jednim od sedam svetskih čuda, a po njemu su kasnije monumentalne grobnice nazvane mauzolejima. Grob kralja Mauzola u Halikarnasu građen je polovinom 4. veka pne. Bio je visok 50 metara i sastojao se od visokog kvadratnog postolja (sokla) na kome su bili postavljeni jonski stubovi obrazujući prostranu halu. Iznad nje se nalazio krov u vidu piramide koja je bila završena grupom figura. Na reljefnom frizu radili su najpoznatiji savremenici - vajari Skopas, Leohares, Brijaksis i Timoteos. Mauzolej je za vrijeme jednog zemljotresa potpuno uništen, a jedan opis je nađen kod Plinija Starijeg. Friz, kao i jedna statua nalaze se u Britanskom muzeju u Londonu.

## Poznati mauzoleji

### Turska

* Mauzolej u Halikarnasu (kod današnjeg grada Bodrum u Turskoj)
* Antikabir, Ataturkov mauzolej u Ankari

### Iran

* Mauzolej Kira Velikog u Pasargadu

### Irak

* Džamija i mauzolej Imama Alija u Nadžafu

### Indija

* Tadž Mahal u Agri

### Pakistan

* Mazar e Kvaid, mauzolej osnivača Pakistana, Muhameda Ali Džine u Karačiju

### Kina

* Mauzolej prvog kineskog cara Ćin Š’ huanga, u Sjianu (poznat po vojnicima od terakote)
* Mauzolej Mao Ce-tung u Pekingu
* Mauzolej Sun Jat Sena u Nankingu

### Vijetnam

* Mauzolej Ho Ši Mina u Hanoju

### Uzbekistan

* Mauzolej Timur Lenka u Samarkandu

### SAD

* Grantova grobnica u Njujorku

### Kuba

* Mauzolej Ernesta Če Gevare u Santa Klari

### Jamajka

* Mauzolej Boba Marlija

### Nemačka

* Mauzolej Ota fon Bizmarka u Zaksenvaldu

### Italija

* Avgustov mauzolej u Rimu
* Hadrijanov mauzolej (danas: Tvrđava anđela) u Rimu
* Teodorikov mauzolej u Raveni
* Mauzolej Gala Placidija u Raveni

### Hrvatska

* Mauzolej Ivana Meštrovića u selu Otavice kod Drniša

### Srbija

* Mauzolej na Oplencu je mauzolej kraljevske porodice Karađorđević
* Kuća cveća u Beogradu (grob Josipa Broza Tita)

### Crna Gora

* Njegošev mauzolej na Lovćenu

### Češka

* Mauzolej Klementa Gotvalda u Pragu

### Rusija

* Lenjinov mauzolej na Crvenom trgu u Moskvi

## Galerija

* Tadž Mahal je primer mauzoleja
* Mauzolej na Lovćenu
* Hadrijanov mauzolej
* Mauzolej Ho Ši Mina
* Teodorikov mauzolej u Raveni
* Grantova grobnica u Njujorku

## Vanjske veze
# Pobednik (spomenik)

Spomenik **Pobednik** je jedan od najpoznatijih spomenika u Beogradu nalazi se na Kalemegdanu

Godine 1912. Ivan Meštrović je projektovao monumentalnu fontanu koja je trebalo da se postavi na Terazijama, sa temom oslobođenje Srbije od Turaka. U centru bazena sa vodom zamislio je petostepeni stub, simbol petovekovnog ropstva pod Turcima, na čijem bi vrhu stajao "Pobednik". Posle završetka Prvog svetskog rata odustalo se od izvođenja ovog projekta, pa je 1928. posle brojnih i žučnih rasprava oko toga da li naga muška skulptura treba biti u centru grada, "Pobednik" postavljen na Kalemegdanu, povodom proslave desetogodišnjice proboja Solunskog fronta. Često se koristi kao simbol Beograda.

## Vanjske veze

* Upečatljive slike krivog spomenika
* Znameniti spomenici Beograda Arhivirano 2005-11-26 na Wayback Machine-u
# Perzefona

Dante Gabriel Rossetti: Prozerpina (rimska božica), sa šipkom, 1874.
**Perzefona** (grč. **Περσεφόνη**, *Persephónē*) ili **Kora** prelijepa je kraljica Hada, grčkog podzemlja, Zeusova i Demetrina kći. Perzefonin je pandan u rimskoj mitologiji Prozerpina.

## Perzefonin život

Perzefonino ime Kora znači "djevojka", a ona je lijepa mlada božica za koju su se neki bogovi otimali, primjerice Hermes, Ares, Apolon i Hefest (koji jedini ima pravu suprugu od navedenih), ali je Demetra odbila sve njihove darove i skrila kćer daleko od društva bogova. Perzefona je živjela mirnim životom, s majkom na poljima i livadama. Jednog dana je Geja rodila cvijeće, a Perzefona ga je brala s nimfama ili s Atenom i Artemidom, božicama djevicama, na polju. Došao je Had (Pluton) i uzeo sa sobom Perzefonu. Odveo ju je u podzemlje gdje je postala kraljica te je sjedila u Hadovoj palači. Demetra je bila shrvana i tužna pa je otišla tražiti kćer. Helije je vidio otmicu, a Hermes je poslan da riješi stvar razgovorom. Postignut je dogovor - Perzefona će neko vrijeme biti s majkom (proljeće i ljeto), a poslije s Hadom, svojim mužem (jesen i zima). U drugoj inačici je Perzefonu spasila čudovišna Hekata.

## Zanimljivosti o Perzefoni

* Perzefona je dopustila Orfeju da povede sa sobom mrtvu Euridiku u svijet živih, ali pod uvjetom da se nijednom ne okrene da je pogleda. Orfej to nije uspio učiniti te je izgubio Euridiku zauvijek. Ubile su ga Menade.
* Perzefona je također pazila na novorođenog Adonisa. Kad se on rodio, Afrodita ga je uzela k sebi i dala ga je Perzefoni na čuvanje. No, Perzefona je također bila očarana njegovom ljepotom te ga je odbila vratiti. Na posljetku je Zeus (ili Kaliopa) riješio prepirku davši Adonisu da provede četiri mjeseca s Afroditom, četiri s Perzefonom, a četiri kako mu volja. U lovu ga je rastrgao vepar.
* Perzefona je pretvorila nimfu Mintu u biljku metvicu, kad je vidjela da se Had u nju zaljubio.
* Tezej i Pirit zavjetovali su se da će oženiti Zeusove kćeri, a Tezej je izabrao Helenu. On i Pirit oteli su je i zadržali sve dok nije bila dovoljno zrela za udaju. Pirit je izabrao Perzefonu. S Tezejevom majkom, Etrom, otišli su u podzemlje. Had se samo pravio gostoljubiv, ali čim su sjeli za gozbeni stol, zmije su ih prikovale za mjesta. Helenu su spasila njezina braća, Kastor i Polideuk i vratila ju u Spartu.

## Vanjske veze

* Perzefona u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Perzefona u grčkoj mitologiji
# Andrija Kačić Miošić

**Andrija Kačić MiošićAndrija Kačić Miošić** (Brist kraj Makarske, 17. travnja 1704. - Zaostrog, 12. prosinca 1760.), hrvatski pučki pjesnik i fratar, vezan je životom uz franjevački samostan u Zaostrogu.

Kao toliki drugi, napisao je i on filozofski traktat na latinskom jeziku naslovljen Elementa peripatheticae, izdao i kroniku naslovljenu “Korabljica” (1760.) u kojoj prenosi dijelove iz drugih autora, pa i Vitezovića, ali je trajno mjesto u hrvatskoj književnosti zauzeo knjigom stihova i proze “Razgovor ugodni naroda slovinskoga” (1756.), najpopularnijom hrvatskom pučkom knjigom: doprla je u malo vremena u sve krajeve Hrvatske i ostala popularna više od jednog stoljeća, te odigrala ključnu ulogu u pobjedi novoštokavskoga narječja kao općehrvatskoga nacionalnoga izraza. Mnogi su je čitatelji držali narodnom pjesmaricom. Stihom narodne pjesme, desetercem, s osloncem na Orbinija i Vitezovića, u njoj se priča i pjeva o *povijesti* naroda “slovinskoga” od najstarijih vremena do njegovih dana, a slovinstvo mu je od Jadrana do Sjevernog mora, kao i Gunduliću. Njome promiču u svečano-patetičnom hodu poznati junaci slavnih naših obitelji iz vremena borbe s Turcima, a u svojim prezimenjacima čitatelji su “otkrivali” svoje pretke, pa se u svom ponosu i poistovjećivali s njima.

**Spomenik u rodnom Bristu**
## Vanjske veze

* Kratka biografija Arhivirano 2009-09-02 na Wayback Machine-u
# Sibir (kontinent)

**Sibir** (nekad zvan **Angara**) je kraton koji se nalazi u srcu današnje regije Sibir. U prošlosti je bio zaseban kontinent.

## Djelomična historija Sibira

* prije 1,1 milijarde godina, Sibir je postao veliki superkontinent Rodinija.
* prije 750 miliona godina, Rodinija se raspala, a Sibir je postao dio manjeg superkontinenta Protolaurazije.
* prije 600 miliona godina, Protolaurazija je postala dio velikog južnog superkontinenta Panotije.
* prije 550 miliona godina, Panotija se raspala, a Protolaurazija se razdvojila na kontinente Laurentiju, Baltiku i Sibir.
* kambrij, Sibir je nezavisni kontinent.
* karbonifer, Sibir se sudara s manjim kontinentom Kazakstanijom.
* permij, Sibir i Kazakstanija se sudaraju s Baltikom, tako dovršavajući stvaranje superkontinenta Pangaea.
* Jura, Pangaea se razvija na manje superkontinente Gondwanu i Lauraziju.
* Kreda, Laurazija se postupno razbija na dva kontinenta - Sjevernu Ameriku i Euraziju.
* Eocen, manji kontinent Indija se sudara s Azijom, stvarajući Himalaju.
* današnji dan, Sibir je dio azijskog kontinenta koji je dio Eurazije.
* 250 miliona godina u budućnosti, svi kontinenti će se sudariti jedni s drugim stvorivši Pangaeu Ultimu.

## Vanjske veze

Asia History - Page detailing the history of Siberia as well as other parts of Asia. Arhivirano 2018-06-16 na Wayback Machine-u
# Sibirski federalni okrug

| Sibirski federalni okrug
Сиби́рский федера́льный о́круг |
| --- |
|  |
| Površina |
|  • Ukupno | 4.361.700 km² |
| Stanovništvo (2021.) | 16.792.699 |
|  • Gustina | 4/km² |
| Službeni jezici | ruski |

**Sibirski federalni okrug** (ruski: Сиби́рский федера́льный о́круг) je jedan od osam ruskih federalnih okruga.

Središnji je od tri ruska azijska okruga. Prema popisu stanovništva iz 2021. godine, okrug ima 16.792.699 stanovnika.

U 2006. godini osoba koja trenutačno obnaša dužnost polpreda je Anatolij Kvašnjin.

Ne valja miješati ovu upravnu jedinicu s cijelim Sibirom, koji uključiva cijeli azijski dijel Rusije osim tihooceanskog priobalja.

Sibirski savezni okrug obuhvaća iduće upravne jedinice:

|  |  |
| --- | --- |
| 1. Altaj
2. Altajski kraj
3. Irkutska oblast
4. Kemerovska oblast
5. Krasnojarski kraj
6. Novosibirska oblast
7. Omska oblast
8. Tomska oblast
9. Tuva
10. Hakasija
 |  |

## Reference
# Planinski travnjaci i šikare

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela
 |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume
 |
|  | Umjerene širokolisne i mješovite šume
 |
|  | Mediteranske šume i makije
 |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Umjereni travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih područja
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoral
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šuma kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

**Planinski travnjaci i šikare** su biom definiran od strane World Wildlife Funda. U ovaj biom spadaju travnjaci i šikare koji se nalaze na velikim visinama, na primjer na planinama i visoravnima.

Planinski travnjaci i šikare koji se nalaze iznad linije gdje drveće opstaje se obično nazivaju alpskom tundrom. Ispod linije drveća se nalaze subalpski travnjaci i šikare. Zakržljale subalpske šume se nazivaju *krummholz* i pojavljuju se odmah ispod linije drveća, gdje loši uvjeti, mnogo vjetra i siromašno tlo stvaraju šume patuljastog i kvrgavog drveća koje sporo raste.

Planinski travnjaci i šikare, posebno u suptropskim i tropskim regijama, su često evoluirali kao virtualni otoci, odvojeni od drugih planinskih regija toplijim i nižim prostorima, i često su dom mnogim prepoznatljivim endemičnim biljkama koje su evoluirale kako bi se oduprijele hladnoj i vlažnoj klimi sa mnogo tropskog sunca. Karakteristične biljke ovih staništa pokazuju prilagodbe poput oblika rozete, površine slične vosku i dlakavih listova. Jedinstvena osobina mnogih vlažnih tropski planinskih regija je prisutnost divovskih biljaka sa strukturom rozete iz raznih porodica, poput *Lobelia* (afrički tropi), *Puya* (Neotropi), *Cyathea* (Nova Gvineja) i *Argyroxiphiuma* (Hawaii).

Najekstenzivniji planinski travnjaci i šikare se mogu naći u neotropskom Paramou u Andima. Ovaj biom se također nalazi i u planinama istočne i srednje Afrike, na planini Kinabalu na Borneu, na najvišim mjestima Zapadnih Gata na jugu Indije i na središnjim visinama Nove Gvineje.

Tamo gdje su uvjeti suši, može se naći planinske travnjake, savane i šume, kao u Etiopskoj visoravni i stepe, poput stepa na Tibetskoj visoravni.

## Vanjske veze

* više o ovom biomu Arhivirano 2009-12-09 na Wayback Machine-u