Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Električne mreže i četveropoli

|  |
| --- |
| **Elektrotehnika** |
|  |
| Elektricitet • Magnetizam

| proširiElektroenergetika
 |
| --- |
| Elektrana **•** Električna žarulja **•** Električni generator **•** Elektroenergetski sustav **•** Solarna fotonaponska energija **•** Trofazna struja **•** Vjetroelektrana **•** Zaštita od strujnog udara |

| proširiElektronika
 |
| --- |
| Dinamički električni otpor **•** Dioda **•** Električni signal **•** Elektronska cijev **•** Operacijsko pojačalo **•** Pojačalo **•** Pojačanje **•** Strujni aktivni električni izvor **•** Tranzistor |

| proširiElektroakustika
 |
| --- |
| Digitalizacija **•** Linearna izobličenja **•** Mikrofon **•** Niskofrekventno pojačalo snage **•** Niskofrekventno pretpojačalo **•** Snimanje zvuka **•** Zvučnik |

| proširiElektrične mreže i četveropoli
 |
| --- |
| Električne mreže **•** Električni filtri **•** Metoda superpozicije **•** Nortonov poučak **•** Théveninov poučak |

| proširiRadiokomunikacije
 |
| --- |
| Amplitudna modulacija **•** Antena **•** Efektivna izračena snaga **•** Fazna modulacija **•** Frekvencijska modulacija **•** Radio-valovi |

| proširiTelekomunikacije
 |
| --- |
|  **•••**  |

| proširiNaučnici i izumitelji
 |
| --- |
| Ampère **•** Coulomb **•** Faraday **•** Gauss **•** Heaviside **•** Henry **•** Hertz **•** Lorentz **•** Maxwell **•** Tesla **•** Volta **•** Weber **•** Ørsted |

 |

**Električne mreže i četveropoli** su područje elektrotehnike koje razmatra pojmove i svojstva različitih električnih mreža i njihovih sastavnih dijelova, analizira promjene pri prolasku električne struje ili, općenito, električnog signala kroz vodove, električne filtere ili složenije električne mreže. Razmatra distribuciju napona i struja pokrenutih jednim ili od strane više električnih izvora, istosmjerne i izmjenične struje.
# Radiokomunikacije

|  |
| --- |
| **Elektrotehnika** |
|  |
| Elektricitet • Magnetizam

| Elektroenergetika
 |
| --- |
| Elektrana **•** Električna žarulja **•** Električni generator **•** Elektroenergetski sustav **•** Solarna fotonaponska energija **•** Trofazna struja **•** Vjetroelektrana **•** Zaštita od strujnog udara |

| Elektronika
 |
| --- |
| Dinamički električni otpor **•** Dioda **•** Električni signal **•** Elektronska cijev **•** Operacijsko pojačalo **•** Pojačalo **•** Pojačanje **•** Strujni aktivni električni izvor **•** Tranzistor |

| Elektroakustika
 |
| --- |
| Digitalizacija **•** Linearna izobličenja **•** Mikrofon **•** Niskofrekventno pojačalo snage **•** Niskofrekventno pretpojačalo **•** Snimanje zvuka **•** Zvučnik |

| Električne mreže i četveropoli
 |
| --- |
| Električne mreže **•** Električni filtri **•** Metoda superpozicije **•** Nortonov poučak **•** Théveninov poučak |

| Radiokomunikacije
 |
| --- |
| Amplitudna modulacija **•** Antena **•** Efektivna izračena snaga **•** Fazna modulacija **•** Frekvencijska modulacija **•** Radio-valovi |

| Telekomunikacije
 |
| --- |
|  **•••**  |

| Naučnici i izumitelji
 |
| --- |
| Ampère **•** Coulomb **•** Faraday **•** Gauss **•** Heaviside **•** Henry **•** Hertz **•** Lorentz **•** Maxwell **•** Tesla **•** Volta **•** Weber **•** Ørsted |

 |

**Radiokomunikacije** su područje elektrotehnike koje razmatra i ostvaruje mogućnosti komunikacije i prijenosa informacija putem radio valova. Na temelju fizikalnih osobina elektromagnetnog zračenja pogodnih valnih duljina, na području radiokomunikacija ostvaruju se antene i valovodi te usporedno i prateći elektronski uređaji kao što su oscilatori, visokofrekventna pojačala, odašiljači, različiti prijemnici i mnogi drugi sustavi, kao što su to na primjer, radari ili satelitske komunikacije.
Područje radiokomunikacija tradicionalno se oslanja na područje elektronike, a u novije vrijeme prodire sve više na područje telekomunikacija objedinjujući znanja i tehnologije.
# Antena

Stup s antenama (radio, TV UHF i VHF, te satelitska)
**Antena** je naprava koja služi za slanje (emitiranje) i prijem radiovalova (elektromagnetske energije).

Odašiljačka antena pretvara jednodimenzionalni val iz prijenosne strukture (koaksijalne linije ili valovoda) u trodimenzionalni prostorni val, usmjeravajući pri tome energiju u željenom smjeru. Prijemna antena prima elektromagnetsku energiju ovisno o jačini polja koje dolazi do antene.

## Parametri antena

* **Polarizacija** - opisuje krivulju vektora električnog polja kojeg antena zrači, odnosno prima. Antena ne može primati ortogonalnu polarizaciju. Za istovjetne polarizacije vala i prijemne antene postiže se maksimalni prijenos energije.
* **Dijagram zračenja** - opisuje raspodjelu gustoće snage na površini kugle (u dalekoj zoni), odnosno smjerove glavnih i sekundarnih latica.
* **Kut usmjerenosti** - kut oko glavnog smjera zračenja unutar kojeg zračena snaga ne pada ispod polovice snage zračenja u glavnom smjeru.
* **Širina snopa** - kut koji omeđuje glavnu laticu (kut između prvih nul-točaka u dijagramu zračenja).
* **Usmjerenost** - opisuje kolika je količina energije usmjerena unutar nekog kuta u smjeru najjačeg zračenja u odnosu na sve druge smjerove.
* **Dobitak** - govori koliko više snage treba izračiti iz izotropnog radijatora da bi na istoj udaljenosti postigli jednaku gustoću snage kao kod promatrane antene.
* **Potiskivanje sekundarnih latica** - omjer jakosti polja u smjeru maksimalnog zračenja i jakosti polja u smjeru maksimuma najveće sekundarne latice.
* **Impedancija** - omjer napona i struje na priključnicama antene. Ako se antena nalazi u slobodnom prostoru daleko od bliskih objekata, radi se o vlastitoj impedanciji antene.

## Vrste antena

Pasivne antene su napravljene od recipročnih elemenata i mogu se koristiti i kao prijemne i kao odašiljačke. Aktivne antene ("pametne", adaptivne antene) sadrže elektroničke elemente koje im omogućuju da mijenjaju dijagram zračenja, smjer snopa, itd.

Linearne antene su najčešće žičane, zanemarivog presjeka pa ih promatramo kao jednodimenzionalne. Koriste se u nižem frekvencijskom području (ugrubo, ispod 1 GHz). Površinske antene zrače svojom površinom, promatramo ih kao dvodimenzionalne i koriste se u mikrovalnom frekvencijskom području (ugrubo, iznad 1 GHz).

Uskopojasne antene su rezonatne, s malom širinom frekvencijskog područja koje pokrivaju (do 10% frekvencijske nosioca). Širokopojasne antene pokrivaju široko frekvencijsko područje te su stoga najčešće prijemne.
# Fazna modulacija

**Fazna modulacija** je vrsta modulacije pri kojoj se fazni pomak noseće frekvencije menja proporcionalno signalu korisne informacije. Amplituda noseće frekvencije se drži konstantnom. Uz amplitudnu i frekventnu modulaciju, predstavlja jednu od tri osnovne vrste modulacije. Zbog sličnosti, fazna i frekventna modulacija se jednim imenom zovu ugaona modulacija (eng. angle modulation).

Ako je signal informacije analogni signal (glas, muzika), fazni pomak noseće frekvencije će se menjati kontinualno u određenom opsegu. Ako je signal informacije digitalni signal, fazni pomak noseće frekvencije može imati dve ili više diskretnih vrednosti. U najjednostavnijem obliku PSK (eng. PSK, Phase Shift Keying) fazni pomak može da se održava na jednoj vrednosti za digitalnu nulu, a na drugoj za jedinicu.

## Frekventna ili fazna modulacija?

Frekventna i fazna modulacija su vrlo slične: nije moguće menjati samo fazu bez promene frekvencije, i obrnuto. Razlikujemo ih samo u tome koja osobina nosioca se direktno menja. Ako se direktno menja frekvencija, a indirektno faza, govorimo o frekventnoj modulaciji. Ako se direktno menja faza, a indirektno frekvencija, govorimo o faznoj modulaciji.

## Primjena

Retko se koristi za radio prenos. Često se koristi u digitalnim sintisajzerima muzike.

## Mogući oblici modulacije

Razmotrimo matematički izraz za sinusoidalni talas:

v = Vp sin (2πft+θ) ili

v = Vp sin (ωt+θ)

gdje je

* v = trenutna vrijednost sinusoidalnog napona
* Vp = vršna vrijednost sinusoidalnog napona
* f = frekvencija (Hz)
* ω = 2πf = ugaona brzina
* t = vrijeme (s)
* ωt = 2πft = ugao u radijanima
* θ = fazni ugao

Iz ovoga možemo vidjeti da postoje tri načina modulacije, ovisno o tome na koji način se mijenja nosilac. To su amplitudna, frekventna i fazna modulacija.

## Literatura

* Electronic Communication Systems, Fundamentals Through Advanced, 4th edition, Wayne Tomasi, ISBN 0-13-022125-2
# André Marie Ampére

|  |
| --- |
| **André-Marie Ampère** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | 20. januar 1775. Lyon, Francuska
 |
| Smrt
 | 10. jun 1836. Marseille, Francuska
 |
| Narodnost
 | Francuz
 |
| Polje
 | hemija, fizika matematika, filozofija
 |
| Institucija
 | Politehnička škola u Parizu *Collège de France* |
| Poznat po
 | Amperov zakon Galvanometar Elektromagnet
 |

**André Marie Ampére** (1775 – 1836) je rođen u Lionu. Već u ranim godinama pokazao je izvanrednu obdarenost za matematiku. Otac se brinuo mnogo o njegovom vaspitanju, pa je osim u prirodnim naukama stekao znanja i u drugim disciplinama. Posle smrti oca davao je neko vreme casove iz matematike, a kasnije je postao profesor fizike i hemije na jednoj stručnoj školi u okolini Liona. Odatle je pozvan u Pariz gde je postepeno zauzimao razne položaje u naučnim ustanovama. Kada je Ersted objavio otkriće dejstva galvanizma na magnetnu iglu posvetio se potpuno istraživanjima u tom pravcu i svojim radovima položio je temelje elektrodinamike. Objavio je veliki broj radiova iz matematike, fizike i hemije. Njegovi eksperimenti sa magnetnom iglom dali su mu, jos 1821. godine, da je iskoristi za davanje signala. Smatra se da je Amper jedan od prvih pionira na polju telegrafije. Merna jedinica za intenzitet električne stuje nosi ime Amper (A).

## Vanjske veze

* Ampere and the history of electricity (Correspondence, bibliography, experiments, simulations, etc., edited by CNRS, France)
* Ampere's Museum (CNRS) is in Poleymieux-au-Mont-d'or, near Lyon, France
* Catholic Encyclopedia on André Marie Ampère
# Oliver Heaviside

|  |
| --- |
| **Oliver Hevisajd** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | (1850-maja-18)18. maja 1850. Kamden Taun, Midlseks
 |
| Smrt
 | 3. februara 1925. Torki, Devon
 |
| Polje
 | Elektrotehnika Matematika Fizika
 |
| Poznat po
 | Vektorska analiza Koaksijalni kabl Električna reaktansa Hevisajdova funkcija Diferencijalni operatori
 |
| Istaknute nagrade
 | Faradejeva medalja (1922) Član Kraljevskog društva
 |

**Oliver Hevisajd** (engleski: *Oliver Heaviside*, 18. maj 1850 - 3. februar 1925.) bio je engleski samoobrazovani elektrotehničar, matematičar i fizičar koji je prilagodio kompleksne brojeve istraživanju električnih kola, izumeo je matematičke tehnike za rešavanje diferencijalnih jednačina (ekvivalentne Laplasovim transformacijama), preformulisao je Maksvelove jednačine polja preko električnih i magnetnih sila i fluksa i formulisao je vektorsku analizu.

## Reference
# Joseph Henry

|  |
| --- |
| **Joseph Henry** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | 17. prosinca 1797.  Albany, New York, SAD
 |
| Smrt
 | 13. svibnja 1878.  Washington, D.C., SAD
 |
| Polje
 | fizika
 |
| Institucija
 | Akademija Albany Sveučilište Princeton Institucija Smithsonian
 |
| *Alma mater* | Akademija Albany
 |
| Poznat po
 | elektromagnetska indukcija
 |

**Jospeh Henry** (Albany, New York, 17. prosinca 1797. – 13. svibnja 1878.), škotsko-američki znanstvenik.

Tijekom života smatrali su ga jednim od najistaknutijih američkih znanstvenika nakon Benjamina Franklina. Dok je izrađivao elektromagnete, otkrio je elektromagnetski fenomen samo-induktivnosti. Također je otkrio obostranu induktivnost nezavisno o Faradayu, iako je Faraday prvi objavio rezultate. Njegov rad na elektromagnetskom releju bio je baza za izradu telegrafa, kojeg su izumili Samuel Morse i Charles Wheatston.

SI jedinica za induktivnost, henri (H), nazvana je u njegovu čast.

## Vanjske veze

* The Joseph Henry Papers Project Arhivirano 2006-10-13 na Wayback Machine-u
* Published physics papers Arhivirano 2012-09-30 na Wayback Machine-u - *On the Production of Currents and Sparks of Electricity from Magnetism* and *On Electro-Dynamic Induction (extract)*
# Kirchhoffovi zakoni električnog kola

I Kirhofov zakon: Zbir struja koje ulaze u čvor jednak je zbiru struja koje iz njega izlaze.
II Kirhofov zakon: Zbroj padova napona u zatvorenom kolu jednak je ukupnom naponu izvora.
**Kirhofovi zakoni** (ili **Kirhofova pravila**) su dve jednačine koje opisuju očuvanje struje i napona u električnom kolu. Prvi ih je formulirao Gustav Kirchhoff 1845. godine. Ove jednačine su nastavak radova Georga Oma a prethode jednadžbama Maksvela.

Kirchhoffovi zakoni temeljni su zakoni električnih krugova i mreža i imaju široku primenu u elektrotehnici. Oba Kirhofova zakona se mogu shvatiti kao oblik Maksvelovih jednačina u granicama niskih frekvencija (jednosmerna kola), a služe kao prva aproksimacija za naizmenična kola.

Pri razmatranju složenijih razgranatih kola sa više kontura, potrebno je pored primjene Omovog zakona koristiti i Kirhofove zakone.

## Kirchhoffov zakon struje

*i*1 + *i*4 = *i*2 + *i*3
Kirchhoffov zakon električnih struja (I Kirchhoffov zakon) na temelju principa konzervacije električnog naboja uvjetuje:

U svakom čvoru električne mreže zbroj električnih struja koje ulaze u čvor jednak je zbroju struja koje izlaze iz čvora, odnosno:
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Prvi Kirchhoffov zakon vrijedi i za izmjenične električne struje i mreže:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
## Kirchhoffov zakon napona

v1 + v2 + v3 + v4 = V
Kirchhoffov zakon električnih napona (II Kirchhoffov zakon) ustanovljava:

Zbroj padova napona u zatvorenom strujnom krugu jednak je ukupnom naponu izvora: U=UR1+UR2+…URn, ili algebarski zbroj padova napona u zatvorenom strujnom krugu jednak je nuli: U-UR1-UR2-…URn=0, odnosno:
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
Drugi Kirchhoffov zakon vrijedi i za izmjenične električne napone i mreže:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
Napomena: Drugi Drugi Kirhofov zakon se zasniva na pretpostavci da ne postoji promenljivo magnetno polje koje utiče na zatvorenu konturu, što nije primenljivo na naizmenična kola.

## Literatura

* Paul, Clayton R. (2001). Fundamentals of Electric Circuit Analysis. John Wiley & Sons. ISBN 0-471-37195-5.

## Izvori

## Povezano

* Redna i uporedna kola
* Razdelnik struje
* Razdelnik napona

## Vanjske veze

* Kirchhoff - Gesetze Arhivirano 2015-07-13 na Wayback Machine-u auf Schülerniveau (LEIFI)
# Punjiva baterija

Uobičajen punjač za punjive AA i AAA baterije
Akumulator za kola
**Punjiva baterija**, **sekundarna ćelija** ili arhaično **akumulator**, je vrsta električne baterije koja se može prazniti i puniti više puta, za razliku od jednokratne ili primarne baterije, koja u potpunosti isporuči napon i baca se nakon upotrebe.

Punjiva baterija je sposobna da vrši dvostruko pretvaranje energije. Moguće je pretvarati električnu energiju u hemijsku, što se smatra punjenjem, jer se tada vrši uvećanje potencijalne energije akumulatora. Međutim, moguće je vršiti i pretvaranje hemijske energije u električnu, kao i kod svake baterije, priključenjem električnog potrošača na polove, kada akumulator proizvodi električnu energiju i predaje je električnom kolu.

Akumulator se sastoji od jedne ili više ćelija koje imaju dve elektrode (katodu i anodu) koje su uronjene u elektrolit. Jedna ćelija olovnog akumulatora daje napon od približno 2 V, a serijskim povezivanjem ćelija dobija se akumulatorska baterija nazivnog napona koji odgovara broju ćelija pomnoženim s naponom jedne ćelije. Na primer, za nazivni napon od 12 V potrebno je spojiti 6 ćelija od 2 V serijski.

Najpoznatiji i najčešće prisutni u praksi su **olovni** i **alkalni**.

Punjive baterije spadaju u sekundarne elektro-hemijske izvore električne energije (reverzibilne), i mogu više puta pretvarati hemijsku u električnu energiju i obrnuto (mogu se puniti i prazniti). Za razliku od njih, nepunjiva baterija spada u primarne izvore električne energije, jer samo pretvara hemijsku energiju u električnu i ne može se puniti (proces nije reverzibilan).

## Opasnosti

Pošto se u akumulatorima nalaze hemijska jedinjenja opasna po ljudski organizam i životnu sredinu potrebno je obratiti pažnju pri rukovanju sa njima. Treba voditi računa da naročito mala deca ne dođu u kontakt sa akumulatorima jer je opasno ako hemikalije prsnu u oči ili u organe za disanje i varenje jer može doći do opekotina, gušenja i trovanja. Posle upotrebe (neispravne) akumulatore ne treba bacati na smetlište ili u prirodu već ih treba prikupljati i reciklirati kako se ne bi zagađivala voda i zemljište (životna sredina).

## Vanjske veze

* Opis rada i konstrukcije akumulatora. Arhivirano 2007-04-02 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Rechargeable batteries** |
|  | Potražite natuknicu Akumulator u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Pad napona

**Pad napona** je smanjenje električnog potencijala na putu struje koja teče u električnom kolu. Padovi napona u unutarnjem otporu izvora, preko provodnika, kontakata i konektora su nepoželjni jer se deo isporučene energije rasipa. Pad napona na električnom trošilu proporcionalan je raspoloživoj snazi koja se u tom trošilu može pretvoriti u neki drugi koristan oblik energije.
# Potok

*Za ostale upotrebe, pogledajte Potok (razvrstavanje).*
Potok
Potok zimi
**Potok** je kraći vodotok, čije korito tokom godine obiluje manjom ili većom količinom vode, u zavisnosti od padavina. Za razliku od rečice i reke, potok nema izvor. Voda se sakuplja sa obližnjih brda i sliva u zaravan, gde se nalazi potok, sa jasno izraženim koritom.

Potoci su nastali radom prirode, da se nadošle vode posle zime ili jakih letnjih pljuskova kanališu i odvedu u reku.

Pre Drugog svetskog rata u srpskim selima seljaci su u okviru radnih akcija, koje su bile u narodu poznate kao *kuluk*, prokopavali potok, kroz naselje, ako se nalazilo u dolini, okruženoj brdima. Takvi potoci nazivaju se bujičnim potocima. Njihova namena je da u vreme letnjih jakih pljuskova prihvate nastalu vodenu bujicu i sprovedu je u reku. Jedan takav potok nalazi se u selu Burovac, u Opštini Petrovac u Braničevskom okrugu. Prokopan je 1936. godine.

Za prelazak zaprege preko potoka koriste se mali drveni mostovi, poznati u našem narodu kao drvene ćuprije. Obično je širina ćuprije takva da se ne mogu mimoići dve stočne zaprege.

U selima se za pešački prelaz preko potoka ili rečice najčešće koristi brvno.
# Razlika potencijala

**Razlika potencijala** je fizikalna veličina koja se odnosi na količinu energije koja je potrebna za pomicanje tijela iz jednog mjesta na drugo pod utjecajem različitih vrsta sila. Pojam se najčešće koristi koristi kao skraćenica za razliku električnog potencijala, što se često pogrešno rabi kao sinonim za napon, ali se isto tako pojavljuje i u ostalim granama fizike.

## Objašnjenje

Razlika potencijala je razlika nekih veličina između dviju točaka u konzervativnom vektorskom polju tih veličina. Neki od primjera su navedeni u nastavku:

* U mehanici, razlika gravitacijskih potencijala između dviju točaka na Zemlji je povezana s energijom koja je potrebna za pomicanje jedinične mase iz jedne točke u drugu suprotstavljajući se gravitacijskom polju Zemlje. Jedinica: džul po kilogramu.
* U elektrotehnici, *razlika električnog potencijala* između dvije točke je energija koja je potrebna za pomicanje jediničnog električnog naboja iz jedne točke u drugu suprotstavljajući se pritom prisutnom statičkom (vremenski nepromjenjivom) električnom polju. Jedinica: džul po kulonu = volt.
* U hidrauličkim sustavima *razlika potencijala* je razlika tlakova. Jedinica: paskal.
* U toplinskim sustavima *razlika potencijala* je razlika temperatura. Jedinica: kelvin.

U tehnici, potencijal se ponekad opisuje kao okomita varijabla, gdje je tok poprečna varijabla. Umnožak toka i razlike potencijala je snaga, što je mjera vremenske promjene energije.
Snaga je energija emitirana u fiksnom intervalu vremena podijeljena s duljinom vremenskog intervala.
# Voltmetar

|  |
| --- |
| **Elektromagnetizam** |
|  |
| *Ključne stavke* |
| Elektricitet • Magnetizam
 |
| *Elektrostatika* |
|
Električni naboj •
Coulombov zakon •
Električno polje •
Električni fluks •
Gaussov zakon •
Električni potencijal •
Elektrostatična indukcija •
Električni dipolni moment

 |
| *Magnetostatika* |
|
Ampèreov zakon •
Električna struja •
Magnetno polje •
Magnetni fluks •
Biot–Savartov zakon •
Magnetni dipolni moment •
Gaussov zakon za magnetizam

 |
| *Elektrodinamika* |
|
Vakuum •
Lorentzova sila •
EMS •
Elektromagnetska indukcija •
Faradayjev zakon •
Lenzov zakon •
Struja pomaka •
Maxwellove jednačine •
EM polje •
Elektromagnetna radijacija •
Liénard-Wiechertov potencijal •
Maxwellov tenzor •
Vrtložne struje

 |
| *Električna mreža* |
|
Električna provodljivost •
Električni otpor •
Kapacitivnost •
Induktivnost •
Impedanca •
Resonantne šupljine •
Talasovod

 |
| *Kovarijantna formulacija* |
|
Elektromagnetni tenzor •
EM tenzor napon-energija •
Četiri-tok **•**
Elektromagnetni četiri-potencijal
 |
| *Naučnici*

|  |
| --- |
| Ampère •
Coulomb •
Faraday •
Heaviside •
Henry •
Hertz •
Lorentz •
Maxwell •
Tesla •
Weber

 · *Ostali* |

 |
| Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Voltmetar** je mjerni instrument kojim se mjeri električni napon.

Većina voltmetara u stvari mjeri električnu struju koja ovisi o mjerenom naponu i unutarnjem otporu instrumenta. Kako bi se smanjio utjecaj na mjereni krug nastoji se da taj otpor bude što veći i navodi se bilo kao stalna vrijednost, npr 1 MΩ, bilo kao vrijednost koja ovisi o mjernom području, npr. 20 kΩ/V.

Dva digitalna voltmetera
Uobičajeni se tip voltmetra sastoji od osjetljivog galvanometra s pomičnim svitkom i serijski spojenog otpornika kojim se određuje mjerno područje, tj. napon koji je potreban za puni otklon kazaljke instrumenta. Zakretni se svitak galvanometra nalazi u magnetskom polju, pa je moment sile razmjeran jakosti struje koja protječe svitkom. Kako se svitak oslanja na spiralnu oprugu koja stvara suprotni moment razmjeran kutu zakretanja svitka, kut u kojem se uspostavi ravnoteža razmjeran je jakosti struje, a time i mjerenom naponu.

Moderni digitalni voltmetri koriste analogno-digitalnu pretvorbu kako bi napon pretvorili u broj prikazan na instrumentu.
Voltmetar se pri mjerenjima spaja paralelno na izvor, odn. na otpornik.