Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Crvene beretke

**Crvene beretke** su bili specijalna jedinica srpske službe Državne bezbednosti. Jedinica je poznata i pod nadimkom „**Frenkijevci**“ (po Franku Simatoviću) i kasnijem službenom nazivu **Jedinica za specijalne operacije** (**JSO**).

4. aprila 1991. u Kninu je osnovana jedinice za specijalne namene MUP, čiji je simbol bila crvena beretka, a komandant Kapetan Dragan (Vasiljković). Nakon sukoba Martića i Babića, u avgustu 1991. Vasiljković se vraća u Beograd, specijalnu jedinicu Krajine napušta trećina ljudstva, a Franko Simatović Frenki ih preuzima i obučava kao jedinicu specijalne namene RDB. Od njih je 1994. oformljena Jedinca za antiteroristička dejstva. Nakon smene Jovice Stanišića i raspuštanja Arkanovih Tigrova 1996. godine, jedinica je reorganizovana i preimenovana u Jedinicu za specijalne operacije - JSO, a jedan od komandanata Tigrova Milorad Ulemek Legija je preuzeo komandu nad jedinicom.

JSO je osnovana i dugo držana van očiju javnosti, tako da nije bila poznata po službenom nazivu. Deo pripadnika su bili lica sa kriminalnim dosijeima. Tokom ratova na prostoru bivše Jugoslavije pojedini pripadnici i delovi jedinice bili su umešani u ratne zločine, kriminal i ratno profiterstvo. Jedinice za specijalne operacije (JSO) su bile veoma aktivne na Kosovu. JSO je na Kosovu bio poznat po beskrupuloznosti. Razni izveštaji navode da je jedinica bila prisutna ili učestvovala u napadu na Račak, masakru u selu Ćuška, masakru u zatvoru Dubrava, itd. Pripadnici ove jedinice su odgovorni za ubistvo bivšeg predsednika Srbije i jednog od Miloševićevih najvećih suparnika, Ivana Stambolića, 25. avgusta 2000. Nakon pada Miloševića 5. oktobra 2000. godine, Milorad Ulemek i dalje ostaje na čelu jedinice, jer je navodno imao neki dogovor sa novim vlastima.

Jedinica za specijalne operacije je krajem 2001. blokadama puteva i protestima pod punom ratnom opremom pokušala da sruši novu Đinđićevu vladu zbog uspostavljanje saradnje sa Međunarodnim sudom za ratne zločine. Pripadnici ove jedinice su 2003. godine izvršili atentat na premijera Srbije dr Zorana Đinđića, nakon čega je ova jedinica rasformirana. Mnogi njeni članovi su nakon atentata optuženi za najteža kriminalna dela, ubistva, otmice, razbojništva, a neki od njih su i osuđeni. Ostali pripadnici su postali deo tada novoformirane Žandarmerije.

## Izvori

## Vanjske veze

* Dokumenti o Jedinici za specijalne operacije
* Crvene beretke (sajt bivših članova)
* O pobuni Crvenih beretki 2001
* O tajnoj avijaciji JSO
* Pobuna JSO
# Dan republike

Akrobatska grupa Frecce Tricolori na proslavi Dana republike (*Festa della Repubblica*) u Italiji, 2. juna 2005.
**Dan republike,** svjetovni praznik što se u nekim državama obilježava u spomen na proglašenje republike. Obično je to glavni nacionalni praznik i taj se dan ne radi. Katkad se označava drugim imenima, npr. Nacionalni dan, Dan proklamacije, Dan oslobođenja i dr.

Dan republike po državi
| Datum
 | Država
 | Ime praznika
 | Izvorno ime
 |
| --- | --- | --- | --- |
| 26. januara
 | Indija
 | Dan republike
 | *Republic Day* |
| 1. februara
 | Mađarska
 | Spomendan republike1 | *A köztársaság emléknapja* |
| 23. februara
 | Gvajana
 | Mashramani
 | *Mashramani* |
| 23. marta
 | Pakistan
 | Dan Pakistana
 | یوم پاکستان |
| 12. ferverdina2 | Iran
 | Dan islamske republike
 | روز جمهوری اسلامی |
| 28. maja
 | Nepal
 | Dan republike
 | गणतन्त्र दिवस
 |
| 31. maja
 | Južna Afrika
 | Dan republike3 | *Republic Day* |
| 2. juna
 | Italija
 | Dan republike
 | *Festa della Repubblica* |
| 1. jula
 | Gana
 | Dan republike
 | *Republic Day* |
| 17. juna
 | Island
 | Islandski nacionalni praznik
 | *Íslenski þjóðhátíðardagurinn* |
| 14. jula
 | Irak
 | Dan četrnaestojulske revolucije
 | ثورة 14 تموز |
| 25. jula
 | Tunis
 | Dan republike
 | عيد الجمهورية |
| 2. augusta
 | Makedonija
 | Dan republike
 | *Ден на републиката* |
| 9. septembra
 | Sjeverna Koreja
 | Dan osnivanja narodne vlasti
 | 인민정권 창건일
 |
| 5. oktobra
 | Portugal
 | Implantacija republike
 | *Implantação da República* |
| 10. oktobra
 | Tajvan
 | Dan republike (Dvostruki deseti)
 | 國慶日 (雙十節)
 |
| 29. oktobra
 | Turska
 | Dan republike
 | *Cumhuriyet Bayramı* |
| 15. novembra
 | Brazil
 | Proklamacija republike
 | *Proclamação da República* |
| 29. novembra
 | Jugoslavija
 | Dan republike4 |  |
| 1. decembra
 | Srednjoafrička Republika
 | Nacionalni dan
 | *Fête nationale* |
| 11. decembra
 | Burkina Faso
 | Dan nezavisnosti
 | *Fête de l'indépendance* |
| 12. decembra
 | Kenija
 | Dan republike
 | *Siku kuu ya Jamhuri* |
| 13. decembra
 | Malta
 | Dan republike
 | *Jum ir-Repubblika* |
| 18. decembra
 | Niger
 | Dan republike
 | *Jour de la République* |

**Napomene:**

1 Spomendan i radni dan.

2 Obično pada 1. aprila; najranije može pasti 30. marta, a najkasnije 2. aprila.

3 Državni praznik 1961–1993.

4 Državni praznik u socijalističkoj Jugoslaviji (1945–92) i SR Jugoslaviji (1992–2002).

## Povezano

* državni praznik
* Nacionalni dan

## Vanjske veze
# Enron

| **Enron Corporation** |
| --- |
|  |
| **Vrsta** | Javna
 |
| **Osnovana** | 16. srpnja 1985.
 |
| **Prestala postojati** | 2. prosinca 2001.
 |
| **Osnivač(i)** | Kenneth Lay
 |
| **Sjedište** | 1400 Smith Street
 |
| **Sjedište** | Houston, Texas, Sjedinjene Američke Države
 |
| **Predsjednik** | Kenneth Lay
 |
| **Pokriveno područje** | Sjedinjene Američke Države, Indija, Karibi, Brazil
 |
| **Djelatnost(i)** | Energetika
 |
| **Prihod** | 100,78 milijardi američkih dolara
 |
| **Neto dobit** | 979 milijuna američkih dolara
 |
| **Broj zaposlenih** | 29.000 (2001)
 |
| **Divizije** | Enron Energy Services (EES) Enron Xcelerator
 |

**Enron Corporation** bila je američka tvrtka za energetiku, robe i usluge sa sjedištem u Houstonu u Teksasu. Osnovao ga je Kenneth Lay 1985. godine spajanjem dvije manje regionalne tvrtke Lay's Houston Natural Gas i InterNorth. Do bankrota 3. prosinca 2001. godine, Enron je zapošljavao oko 29.000 djelatnika i bio je glavna američka tvrtka za električnu energiju, prirodni plin, telekomunikacije, celulozu i papir s prihodima tijekom 2000. od gotovo 101 milijarde dolara. Časopis Fortune Enron je svojedobno šest godina za redom proglasio "Američkom najinovativnijom tvrtkom".

Krajem 2001. godine otkriveno je da je Enronovo prijavljeno financijsko stanje u stvari proizvod skandalozne institucijske, sistematske i kreativno planirane računovodstvene prijevare, te je od tada njegovo ime postalo sinonimom za namjernu korporacijsku prijevaru i korupciju. Skandal je također doveo u pitanje računovodstvenu praksu i djelovanje mnogih drugih korporacija u Sjedinjenim Državama i bio je čimbenik u donošenju Zakona Sarbanes-Oxley iz 2002. Skandal je također utjecao na širi poslovni svijet uzrokujući raspad računovodstvene tvrtke Arthur Andersen koja je godinama bila Enronov glavni revizor.

Krajem 2001. godine Enron u južnom okrugu New Yorka podnosi zahtjev za stečaj i za stečajnog upravitelja odabire tvtrku Weil, Gotshal & Manges. Stečaj je okončan tijekom studenoga 2004. u skladu s planom reorganizacije koji je odobrio sud. Novi upravni odbor promijenio je ime Enron u Enron Creditors Recovery Corp, te naglasio reorganizaciju i likvidaciju određenih poslova i imovine Enrona prije stečaja. Dana 7. rujna 2006., Enron je prodao posljednji dio imovine, tvrtku Prisma Energy International Inc.

## Reference
# MS-DOS

**MS-DOS** je prvi operativni sistem tvrtke Microsoft čije ime dolazi od složenice MicroSoft Disk Operating System koji se koristio na prvom PC računalu kojeg razvija tvrtka IBM 1981. godine, i u gotovo neizmjenjenom obliku zadržao se sve do kraja devedesetih godina 20. stoljeća. U osnovi, radi se o operacijskom sustavu koji se isključivo bavio diskovima ili DOS u kojem nema nikakvog grafičkog sučelja (dakle isključivo tekstualno sučelje), te pokretanja aplikacija i unošenje naredbi sustavu obavlja se tipkovnicom. Iz masovne upotrebe počeo ga je istiskivati Microsoft Windows koji je u svojim počecima izrazito ovisio o MS-DOS-u te je predstavljao tek nešto više od grafičkog sučelja DOS-a, ali od NT i ME verzija Windowsa DOS je postao nepotreban te se prestao koristiti. Danas ga koriste jedino računalni nostalgičari za pokretanje starih programa koji ne funkcioniraju na Windowsima.

## Razlozi za uspjeh

Snimak ekrana nemačke verzije MS-DOSa
Tržišni uspjeh i opće korporacijsko prihvaćanje ovog operativnog sistema se temelji na ranom MicroSoft modelu po kojemu kompanija nije tražila od proizvođača kompjutera (u ovom slučaju IBM) da ga kupi velikom uplatom novca za sve kompjutere koje će proizvesti nego je zahtjevala da ga finalni potrošač kupi za svoj kompjuter. Razlika između te koncepcije i one o jednokratnoj uplati se najbolje prikazala u pregovorima s Commodore International tijekom sedamdestih godina kada je Microsoft zahtjeva uplatu od 3 $ po prodanom primjerku što je Commodore odbio i jednokratno uplatio 25 000 američkih dolara . Nakon MS-DOSa koncepcija o uplati po prodanom primjerku će postati standard u načinu prodaje kompjuterskih operativnih sistema.pan
Gem

## Povijest razvoja i inačice

### Povijest razvoja

MS-DOS je zapravo razvila tvrtka Seattle Computer Products, i nazvala ga 86-DOS , no tada je Microsoft kupio SCP, i licencirao taj proizvod IBM-u kao MS-DOS. IBM je paralelno s MS-DOS-om izdavao i svoj PC-DOS, a razlika se mogla vidjeti na dva načina:

* komanda *ver* bi ispisala ili MS-DOS ili PC-DOS i oznaku inačice (1.0, 3.3, 6.22)
* MS-DOS bootabilna disketa imala je sistemske datoteke io.sys i msdos-sys, dok je PC-DOS inačica imala ibmbio.com i ibmdos.com

## Kompatibilne verzije

* PC-DOS
* 4DOS
* DR-DOS
* FreeDOS
* OpenDOS
* PTS-DOS

## Izvori

## Vanjske veze

* 4DOS *download* Arhivirano 2006-09-01 na Wayback Machine-u
* Sve o msdos-u (na engleskom jeziku) Arhivirano 2007-02-22 na Wayback Machine-u
# New Delhi

| Nju Delhi नई दिल्ली
 |
| --- |
|  Znamenitosti Delhija |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Indija
 |
| Savezna država
 | Teritorija Delhi
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2011) | 249.998
 |
| Aglomeracija
 | 21.753.486
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Nadmorska visina
 | 216 m
 |
| Nju DelhiNju Delhi (Indije)
 |

**Nju Delhi** (hindi: नई दिल्ली, Naī Dillī) je glavni grad države Indije. Prema nezvaničnim rezultatima popisa 2011. u gradu je živelo 249.998 stanovnika. Čini zajedničku aglomeraciju s starim delom Delhija koji se nalazi nešto severnije i ima 17 753 087 stanovnika (staNje: 1. januara 2006.). Nalazi se na administrativnoj teritoriji glavnog grada koji je samostalna upravna jedinica u indijskoj federaciji. Važno je upravno sedište, industrijski grad, saobaćajno čvorište i kulturni centar. Kako Nju Delhi i grad Delhi čine jedinstvenu upravnu celinu, oba grada zajedno Indijci najčešće zovu jednostavno **Delhi**.

## Geografija

Mapa Nju Delhija
Smešten je na severu Indije, uz obalu reke Jamuna, na prelazu iz doline Inda u dolinu Ganga. Predstavlja značajno saobraćajno, političko, upravno i trgovačko središte.

## Historija

Engleski kralj Džord V i car Britanske Indije zadužio je 1911. godine britanske ahitekte Edvina Lutinsa i Herberta Bejkera da isplaniraju novi administrativni deo grada. Ovaj planski građeni glavni grad smešten je na tadašnjem južnom kraju Delhija završen je 1929. i svečano preuzet 1931. godine. Nju Delhi sa velikim parkovima i kolonijalnom arhitekturom je od tada glavni grad Indije (u međuvremenu je upravljanje bilo izmešteno u Kalkutu.

## Stanovništvo

Prema nezvaničnim rezultatima popisa, u gradu je 2011. živelo 249.998 stanovnika.

KretaNje broja stanovnika
| 1991. | 2001. | 2011.
 |
| --- | --- | --- |
| 301.297
 | 302.363
 | 249.998
 |

## Gradovi pobratimljeni

* Čikago
* London
* Ulan Bator
* Moskva
* Sankt Peterburg
* Johanezburg

## Reference

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Delhi** |

* New Delhi Hotels
* New Delhi Information
* New Delhi Municipal Council
# Billie Eilish

Billie u 2019. **Puno ime** Billie Eilish Pirate Baird O'Connell **Rođenje** 18. prosinca 2001. **Djelovanje** 2015-sadašnjost **Djelatnost** pjevačica, tekstopiskinja **Žanrovipop, electropop,* indiepop **Web-site** [1] Arhivirano 2019-09-24 na Wayback Machine-u
**Billie Eilish Pirate Baird O'Connell** (rođena 18.prosinca 2001.) je američka pjevačica i tekstopiskinja. Ima 2 albuma *Don't Smile At Me* kojeg je objavila 2016. godine i *When We All Fall Asleep, Where Do We Go* objavljenog 29.ožujka 2019. Njezina prva objavljena pjesma *Ocean Eyes* je postala jako popularna stoga je nastavila pisati pjesme. Njezin brat Finneas i Billie surađuju u njezinoj glazbi.

### Raniji život

Billie Eilish je rođena 18. prosinca 2001. u Los Angelesu u Kaliforniji. Ima brata Finneas-a, mamu Maggie Baird i tatu Patrick O'Connel. Irskog i škotskog je podrijetla. Djetinjstvo je provela u obiteljskoj kući u Los Angelesu. Pridružila se zboru u dobi od 8 godina. Rekla je da sama piše i pjeva pjesme od svoje 11 godine. Njezin brat je već pjevao, pisao i izvodio svoje pjesme sa bendom.

### Don't Smile At Me

Njezina prva pjesma zove se *Ocean Eyes* koju je objavila u listopadu 2015. godine. Spot te pjesme objavljen je 24. ožujka 2016. Tada je imala 13 godina. Te godine je objavila i sljedeću pjesmu pod nazivom *Sex Feets Under*. Nakon velikog uspjeha pjesme *Ocean Eyes*, objavila je novi singl *Bellyache* 24. veljače 2017 koja je također bila vrlo uspješna. 30. ožujka objavila je pjesmu *Bored* koja je bila dio serije *13 razloga zašto*. 11. srpnja 2017. objavila je pjesmu *Copycat* zajedno s najavom za album *Don't Smile At Me*. Svaki petak je objavljivala novu pjesmu za taj album. Na taj način su izdani singlovi *Idontwannabeyouanymore* i *My Boy*. *Don't Smile At Me*objavljen je 11. kolovoza 2017. Nakon objavljivanja, Billie je surađivala s američkim reperom *Vinceom Staplesom* za remiks *Watcha* pod nazivom *& Burn*.

### When We All Fall Asleep, Where Do We Go

## Vanjske veze

* Službene stranice‍
* Eilish/ Billie Eilish na sajtu IMDb
* Billie Eilish - diskografija na Discogs (`en`)
# Branko V. Radičević

*Za pisca iz 19. veka pogledajte Vuk Jerenic <* (Čačak, 14. 5. 1925. - Beograd, 11. 1. 2001.) bio je srpski pesnik i književnik.
## Biografija

Potiče iz gradjanske porodice, od oca Velimira, trgovca, i majke Kosare, rodj. Milikić. Pred Drugi svetski rat, kao mnogi trgovci, Brankov otac je doživeo poslovnu propast i porodica je osiromašila.

Tokom drugog svetskog rata, sa šesnaest godina, Branko je izvesno vreme bio partizanski kurir Ratka Mitrovića, a zatim je odveden u logor, u Smederevsku Palanku, koji je služio za "prevaspitavanje" omladine. U logoru se razboleo, jedva preživeo, a tek onda nastavio školovanje u čačanskoj Gimnaziji.

Posle rata, živeo je više godina u Sarajevu i već tada postao poznati pesnik. Kasnije prelazi u Beograd i tu završava Pravni fakultet. Uporedo sa studiranjem, radio je kao novinar u časopisu "Duga" i kao saradnik u drugim listovima i književnim časopisima. Više godina je proveo u "Borbi", kao urednik poznate edicije "Žar ptica". Nekoliko godina je bio predsednik poznate izdavačke kuće "Srpska književna zadruga" iz Beograda.

Iako je otišao iz Čačka, bio je emotivno vezan za svoj rodni grad. U Čačku i Dragačevu je pokrenuo mnoge kulturne manifestacije, kao što su "Disovo proleće" i "Dragačevski Sabor trubača", a redovno je saradjivao i u lokalnom listu "Čačanski glas". Od 1964. godine, više je živeo u Čačku i Ovčar Banji nego u Beogradu.

Stvaralaštvo Branka V. Radičevića je obilno i sadrži oko sto naslova. Pisao je pesme, pripovetke, romane, knjige za decu. Istraživao je spomenike - krajputaše (reč "krajputaš" je njegova kovanica), a bio je i istraživač i poznavalac srpskog jezika.

Za književno stvaralaštvo i veliki doprinos srpskoj kulturi bio je nagradjivan, a najznačajnije nagrade su: Sedmojulska nagrada i Vukova nagrada.

Najpoznatija dela su: "Bela žena", "Beli čovek", "Plava linija života", "Budućnost", "Kadionik", "Smrt i ljubav", "Grubići i nežnići", "Seljaci", "Pesme o majci", "Sa Ovčara i Kablara", "Učeni mačak", "Bajke o guslama", "Priče o životinjama".

Bio je aktivan u književnom i društvenom životu do pred smrt. Njegovo poslednje delo je "Sujeverice", u četiri objavljene knjige, koje su doživele veliki uspeh.
Posle kratke i teške bolesti umro je, 11. januara 2001. u Beogradu.
# Sergej Kraigher

| Sergej Kraigher |
| --- |
|  |
| Rođenje | (1914-maja-30)30. maja 1914. Postojna  |
| Smrt | 18. januara 2001. (dob: 86) Ljubljana |

**Sergej Kraigher** (Postojna, 1914. - Ljubljana, 18. 1. 2001.) bio je slovenski partizan, oficir i prvoborac.

## Biografija

Godine 1933. postao je članom Komunističke partije Jugoslavije (KPS), a iste je godine uhićen i osuđen na dvogodišnju kaznu zatvora. Već u ljeto 1941. pridružio se Narodnooslobodilačkoj borbi, gdje je obavljao različite partijske dužnosti. Zbog raznih sporova za vrijeme Drugog svjetskog rata više je mjeseci bio isključen iz KPJ.

Bio je od 1951. guverner Narodne banke Jugoslavije, od 1967. predsjednik Skupštine Socijalističke Republike Slovenije, od 1974. predsjednik Predsjedništva Socijalističke Republike Slovenije, od 1979 do 1984 član Predsjedništva SFRJ, a 1981-82. i predsjednik Predsjedništva SFRJ.
# Iannis Xenakis

Iannis Xenakis (1975)
**Iannis Xenakis** (grč. Ιωάννης Ιάννης Ξενάκης; 29. maja 1922. – 4. februara 2001) bio je grčki kompozitor, muzički teoretičar i arhitekt. Porijeklom je bio Grk, rodio se u Rumunjskoj, a većinu svog života proveo je u Francuskoj. Poznat je kao jedan od najvažnijih poslijeratnih avangardnih kompozitora. Xenakis je razvio korištenje matematičkim modela kao što su aplikacije teorija skupova, različite uporabe stohastičnih procesa, teorija igrara, itd. Svojim radom snažno je utjecao na kasniji razvoj elektroničke muzike.

Među njegovim najvažnijim djelima su *Metastaseis* (1953–1954) koji uključuje posebne dijelove za svakog pojedinca orkestra, udaraljačka djela kao što su *Psappha* (1975) i *Pléïades* (1979), kompozicije sa spatializacijom kao što su *Terretektorh* (1966), te niz drugih multimedijskih nastupa koje je Xenakis nazivao *politopima*. Među brojnim teorijskim muzičkim radovima su knjiga "Oblikovana muzika: Misao i matematika u kompoziranju" iz 1971. koja se nerijetko smatra njegovim najvažnijim djelom. Kao arhitekt, Xenakis je prvenstveno poznat po ranoj suradnji s Le Corbusierom na samostanu *Sainte Marie de La Tourette*, te po Phipilosovom paviljonu na EXPO 58 koji je Xenakis projektirao sam.

## Izvori

## Vanjske veze

* Iannis Xenakis, Institut i istraživanje muzike u Ateni
* Iannis-Xenakis.org Arhivirano 2009-02-05 na Wayback Machine-u
* Centar za muziku Iannisa Xenakisa
* Medieval.org: Moderna muzika: Xenakis
* Edward Childs, PhD. "Achorripsis: A Sonification of Probability Distributions" Arhivirano 2011-05-14 na Wayback Machine-u (5-page PDF)
* Sergio Luque: *Stochastic Synthesis: Origins and Extensions*, Institut sonologije (2006.) Arhivirano 2008-08-28 na Wayback Machine-u
* soundaxis.ca Arhivirano 2018-08-11 na Wayback Machine-u
* Katalog djela Arhivirano 2013-05-14 na Wayback Machine-u
* Iannis Xenakis; izdavač Hawkes
* Iannis Xenakis: Raniji radovi (Markos Zografos)
* Iannis Xenakis - literatura i diskografija (James Harley)
# Mihajlo Kostić Pljaka

| Mihajlo Kostić - Pljaka |
| --- |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 21. novembar 1933. Prokuplje |
| Smrt | 9. mart 2001. (67. godina) Beograd |
| Djeca | Vuk Kostić |

**Mihajlo Kostić - Pljaka** (Prokuplje, 21. novembar 1933 – Beograd, 9. mart 2001) je bio srpski glumac.

## Biografija

Bio je glumac Jugoslovenskog dramskog pozorišta. Igrao je u više filmova. Sa Ljubom Tadićem igrao je u kultnoj predstavi Žan Pol Sartra „Prljave ruke“.

Mihajlo Kostić je otac poznatog glumca Vuka Kostića. Pored Vuka, imao je i sina Nestora koji se nije bavio umetnošću.

## Filmografija

1. Đeneral Milan Nedić (1999) - Milutin Nedić
2. „Gore dole“ (1 epizoda, 1996) - Petrov kolega Nenad
3. „Srećni ljudi“ (1993) TV serija - Nenad; radnik u kafileriji
4. Kolubarska bitka (1990) - Mihajlo Anđelković-Kajafa
5. „Vuk Karadžić“ (1 epizoda, 1987) - Janko Katić
6. Mesto susreda Beograd (1987) - Inspektor Vukmanović
7. Groznica ljubavi (1984)
8. „Sivi dom“ (1984) TV serija - Šef obezbeđenja
9. Sablazan (1982) - Major Hajnrih
10. „Svetozar Marković“ (1 epizoda, 1981) - Đoka Vlajković
11. „Povratak otpisanih“ (3 epizode, 1978) - Pavle
12. Ljubičice (1975)
13. „Đavolje merdevine“ (1975) TV serija
14. Bataljon je odlučio (1974)
15. Breme (1972)
16. Devojka sa Kosmaja (1972) - Radovan Ikonić
17. Sokratova odbrana i smrt (1971) - Anit
18. „Letovi koji se pamte“ (1 epizoda, 1967) - Vitas
19. Četvrti suputnik (1967)
20. Štićenik (1966)
21. Ko puca otvoriće mu se (1965)
22. Braća (1964)
23. Pravo stanje stvari (1964)
24. Grad (1963)
25. Kozara(1963) - Ahmet
26. Deveti krug (1960) - Mladen

## Vanjske veze

* Mihajlo Kostić Pljaka (`en`)
# William Hanna

| William Hanna |
| --- |
| Hanna godine 1977. |
| Biografske informacije |
| Rođenje | William Denby Hanna (1910-jula-14)14. jula 1910. Melrose, Novi Meksiko, SAD |
| Smrt | 22. marta 2001. (dob: 90) Los Angeles, Kalifornija, SAD |
| Djeca | 2 |
| Profesionalne informacije |
| Zanimanje | animator, režiser, producent |
| Opus |
| Djelatni period | 1930–2001 |
| Znamenita djela |
| *Tom i Jerry* *The Flintstones* |

**William Denba Hanna** (Melrose, Novi Meksiko, 14. srpnja 1910. - Los Angeles, Kalifornija, 22. ožujka 2001.), američki producent crtanih filmova.

Isprava je studirao novinarstvo i strojarstvo. Od 1931. godine radio je kao crtač za MGM. U suradnji s Josephom Barberom stvorio je slavne epizode Tom i Jerrya. Nedugo zatim, odlaze iz MGM-a i otvaraju vlastiti studio. Producirali su mnogobrojne uspješne televizijske serije: Obitelj Kremenko, Medvjedić Yogi, Hucky i prijatelji, itd.

## Vanjske veze

* Warner Brothers official Hanna–Barbera website
* William Hanna na sajtu IMDb
# Maja Maršićević Tasić

Šablon:Novinar (SR)
**Maja Maršićević – Tasić**, novinar, aktivista Građanskog saveza (\*1. maja 1965—†10. marta 2001)

U Beogradu je završila srednju školu i studirala na Filološkom fakultetu.

Radila kao novinar i saradnik više listova i radio-stanica. Pisala je članke političke i ekonomske sadržine, bavila se položajem žena u društvu. Bila je član Udruženja novinara Srbije.

U Građanskom savezu je bila član Predsedništva i Glavnog odbora. Kao međunarodni sekretar stranke bila je zadužena za međunarodnu saradnju Građanskog saveza Srbije. Vodila je Medijsku grupu Saveza za promene.

Bila je poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije i nalazila se na dužnosti šefa kabineta ministra inostranih poslova SR Jugoslavije Gorana Svilanovića.

Posle njene smrti formiran je Fond pod njenim imenom iz koga se donira nagrada "Osvajanje slobode"

## Vanjske veze

* Maja Maršićević-Tasić - Biografija
# Ljiljana Krstić

**Ljiljana Krstić**, (31. oktobar 1919. - 12. april 2001.) je bila srpska pozorišna i filmska glumica. Veći deo svoje karijere je provela u Ateljeu 212. Dobila je 1995. najveće glumačko priznanje, nagradu Dobričin prsten.

## Filmovi

* 1954 - Sumnjivo lice
* 1959 - Osma vrata
* 1962 - Prozvan je i V-3
* 1966 - Vreme ljubavi
* 1978 - Nije nego
* 1980 - Dani od snova
* 1980 - Petrijin venac - kao svekrva
* 1981 - Berlin kaputt
* 1981 - Pad Italije
* 1986 - Od zlata jabuka
* 1989 - Iskušavanje đavola
* 1997 - Tango je tužna misao koja se pleše
* 1998 - Spasitelj - kao starica

## Vanjske veze

* LJiljana Krstić na sajtu IMDb