Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Casus belli

**Casus belli** (latinski povod ili razlog za rat) označava čin, uzrok ili akciju koja kao reakciju dovodi do rata.

Casus belli stoga ne opisuje skup okolnosti koje dovode do rata, nego samo posljednji, odlučujuči razlog koji napadačka država koristi kao objašnjenje za svoju objavu rata. Ponekad casus belli stvarno postoji,a ponekad se spominju izmišljeni razlozi za objavu rata kao što je bio na primer onaj kojeg je Treći Rajh uzeo za svoj napad na Poljsku čime počinje Drugi svetski rat.

## Primjeri

* Sarajevski atentatkako je Austro - Ugarska tvrdila, organiziran od šefa srpske vojne tajne službe, je bio casus belli za Austro-Ugarsku objavu rata Kraljevini Srbiji, posle dugog nastojanja da se pronadje odgovarajući povod za ratni sukob koji bi izmenio geopoliticku sliku Balkana u korist ove carevine. Bio je to ujedno i početak Prvog svetskog rata.
* Američki naftni embargo Japana je bio njegov casus belli za Napad na Pearl Harbor to jest objavu rata SADu 1941. godine.
# Benjamin Netanjahu

|  |
| --- |
| Benjamin Netanjahu |
|
 |
| Mandat(i) |
| 13. i 17. premijer Izraela
 |
| 31. marta 2009. -
 |
| Prethodnik
 | Ehud Olmert
 |
| Biografija |
| Veroispovest
 | Judaizam
 |
| Politička partija
 | Likud
 |
| Potpis
 |  |
| uredi  |

**Benjamin Netanyahu** (hebr. בִּנְיָמִין נְתַנְיָהוּ), (Tel Aviv, 21. listopada 1949.), je izraelski političar desničarske Likud stranke. Bio je predsjednik vlade Izraela od 1996. do 1999. i sadašnji od 31. ožujka 2009.

Benjamin Netanyahu bio je vođa Likuda između 1993. i 1999. Bio je ministar ekonomije od 2002. do 2005. s izuzetkom kratkog perioda 2003. Kada je njegov nasljednik na mjestu predsjednika stranke, Ariel Sharon napustio Likud 2005., Netanyahu ponovno postaje predsjednik stranke.

Na parlamentarnim izborima održanim u veljači 2009., Likud ne uspijeva postati najveća izraelska stranka. Dobivaju manje glasova od Kadime, no dolazi do stvaranja koalicije desnog bloka, koja bira Netanyahua za vođu. Desni blok je imao većinu u Knessetu i 31. ožujka, Netanyahu ponovno postaje predsjednik vlade u jednoj širokoj koaliciji u koju je čak ulazila i radnička stranka Izraela. 2012., dok je bio premijer Izraela, izbio je sukob u Gazi.

Netanyahuov stariji brat , Yonatan Netanyahu, poginuo je tijekom Operacije Yonatan. Mlađi brat, Iddo Netanyahu, je radiolog i pisac.

## Vanjske veze

* Životopis; Ured premijera (`en`)
* Službena Knesset stranica
* Službeni YouTube kanal izraelskog premijera
* Benjamin Netanyahu - Profil na izraelskom leksikonu (Ynetnews)(`en`)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:  **Shimon Peres**  |  **Premijer Izraela**  1996–1999
 | Slijedi:  **Ehud Barak**  |
| Prethodi: **Ehud Olmert** | **Premijer Izraela** 2009-trenutno
 | **Trenutno na položaju** |
# Ubijen u akciji

**Ubijen u akciji** ( **KIA** ) klasifikacija je broja žrtava koju vojska obično koristi za opisivanje smrti vlastitih boraca od neprijateljskih snaga. Ministarstvo odbrane Sjedinjenih Država, na primjer, kaže da oni koji su izjavili da KIA nisu morali pucati iz oružja, već su ubijeni zbog neprijateljskog napada. KIA uključuju one koji su ubijeni prijateljskom vatrom usred borbe, ali ne i iz incidenata poput slučajnih nesreća vozila, ubistava ili drugih ne-neprijateljskih događaja ili terorizma. KIA se može primijeniti i na borbene trupe na frontu i na pomorske, zračne i potporne trupe. Neko ko je ubijen u akciji tokom određenog događaja označen je sa † ( bodežom ) pored svog imena da označi njegovu smrt u tom događaju ili događajima.

Dalje, KIA označava osobu koja je ubijena u akciji na bojnom polju, dok je **umrla od rana** ( **DOW** ) povezana s nekim ko je preživio da bi stigao do medicinske ustanove. Organizacija Sjevernoatlantskog pakta (NATO) takođe koristi DWRIA, a ne DOW, za "umrlu od rana primljenih u akciji". Međutim, u prošlosti su se vojnici i povjesničari koristili bivšom skraćenicom.

**PKIA** znači **pretpostavljeni ubijeni u akciji** . Ovaj se izraz koristi kada je osoba izgubljena u borbi, u početku je nestao u akciji (MIA), ali nakon što nije pronađen, kasnije se pretpostavlja da nije preživjeo. To je tipično za pomorske bitke ili obračune u drugim neprijateljskim okruženjima u kojima je teško oporaviti tijela. Velik broj ubijenih vojnika u akciji otišao je neidentificiran u Prvom svjetskom ratu, poput sina britanskog pjesnika Rudyarda Kiplinga, što je potaknulo formiranje Komisije za ratne grobove Commonwealtha .

## NATO definicija

NATO definira ubijenog u akciji ili stradalnika u bitci kao borca koji je ubijen izravno ili koji umire od rana ili drugih povreda prije nego što je stigao u medicinsku ustanovu ili pomoć svojih drugova.

## Reference
# Korpus islamske revolucionarne garde

| Iranska revolucionarna garda (`fa`) سپاه پاسداران انقلاب اسلامی |
| --- |
|  Grb garde
 |
| Osnovana
 | 1979.
 |
| Država
 |  Iran
 |
| Vrsta
 | elitna vojska
 |
| Veličina
 | 125.000
 |
| Nadimak
 | Sepah; Pasdaran
 |
| Zapovjednici
 |
| Trenutačni zapovjednik
 | Muhamed-Ali Džafari
 |

**Iranska revolucionarna garda** (perzijski: سپاه پاسداران انقلاب اسلامی‎, *Sepāh-e Pāsdārān-e Engelāb-e Islāmi*, često skraćeno nazivana **Sepah** ili **Pasdaran**, engl. akr. **IRGC**), je elitna vojna organizacija oružanih snaga Islamske Republike Iran.

Garda je odvojena i paralelna iranskoj regularnoj vojsci, slično kao i francuska Legija stranaca. Naoružani su svojom avijacijom, mornaricom i kopnenom vojskom. Također, garda kontrolira i iranske raketne snage.

## Historija

Stvorena je 1979. kao snaga lojalna ajatolahu Homeiniju, ali tokom Iransko-iračkog rata postaje punopravnom vojnom silom.

Bivši predsjednik Irana Mahmud Ahmadinežad bio je član garde tokom navedenog rata. Od 1. 9. 2007. komandant revolucionarne garde je Muhamed-Ali Džafari.

## Povezano

* Oružane snage Irana
* Basidž

## Vanjske veze

* (`fa`) Vjesnik revolucionarne garde Arhivirano 2008-07-23 na Wayback Machine-u
# Kom

| Kom (`fa`) قم |
| --- |
| Grad KomGrad Kom |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Iran
 |
| **Pokrajina** | Komska pokrajina
 |
| **Okrug** | Komski okrug
 |
|  |
| **Visina** | 933 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Urbano područje** | 951.918
 |
|  |
| **Vremenska zona** | IRST (UTC+3:30)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | IRDT (UTC+4:30)
 |
| **Službene stranice** www.qom.ir
 |
| Karta
 |
| Komclass=notpageimage| Kom na karti Irana
 |

**Kom** (perz. قم; /kōm/, poznat i kao **Kum** ili **Gom**) je grad u Iranu i sjedište Komske pokrajine. Smješten je u dolini rijeke Kom-Rud, oko 156 km južno od glavnog grada Teherana. Grad je osnovan u starom vijeku, a na značaju je posebno dobio islamskog razdoblja s obzirom da je u njemu sahranjena Fatima bint Musa (sestra imama Reze) zbog čega Kom spada među najvažnija šijitska svetišta. Osim religijskog značaja, grad je i jedan od iranskih znanstvenih centara i u njemu se nalazi kozmodrom za lansiranje svemirskih letjelica kao i neka od ključnih proizvodnih pogona iranskog nuklearnog programa poput postrojenja za obogaćivanje uranija. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Komu je živjelo 951.918 ljudi što ga čini osmim najvećim iranskim gradom.

## Povezano

* Komska pokrajina

## Reference

## Vanjske veze

* (`fa`) Službene stranice grada Koma Arhivirano 2011-08-18 na Wayback Machine-u

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Kom** |
# Karadž

| Karadž (`fa`) یزد |
| --- |
| Panorama KaradžaPanorama Karadža |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Iran
 |
| **Pokrajina** | Alborška pokrajina
 |
| **Okrug** | Karadžanski okrug
 |
|  |
| **Visina** | 1312 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Urbano područje** | 1,386.030
 |
|  |
| **Vremenska zona** | IRST (UTC+3:30)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | IRDT (UTC+4:30)
 |
| **Službene stranice** www.karaj.ir
 |
| Karta
 |
| Karadžclass=notpageimage| Karadž na karti Irana
 |

**Karadž** (perz. کرج) je grad u Iranu i sjedište Alborške pokrajine. Nalazi se oko 20 km zapadno od središta glavnog grada Teherana, podno padina planinskog masiva Alborz. Historija grada seže duboko u stari vijek, a najstarija arheološka nalazišta su zoroastrijski hramovi vatre iz partskog razdoblja. Gospodarstvo grada usko je vezano uz obližnju iransku metropolu i važnije industrijske grane su proizvodnja kemikalija, gnojiva i poljoprivrednih proizvoda. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Karadžu je živjelo 1,386.030 ljudi što ga čini petim najvećim iranskim gradom nakon Teherana, Mašhada, Isfahana i Tabriza. Grad je poznat po brojnim sveučilišnim i znanstvenim ustanovama kao i turističkim atrakcijama koja uključuju brojne znamenitosti poput palača, te jezera i parkova.

## Veze

* Aerodrom Pajam

## Reference

## Vanjske veze

* (`fa`) Službene stranice Karadža Arhivirano 2011-11-24 na Wayback Machine-u

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Karadž** |
# Kermanšah

| Kermanšah (`fa`) کرمانشاە |
| --- |
| Grad KermanšahGrad Kermanšah |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Iran
 |
| **Pokrajina** | Kermanšaška pokrajina
 |
| **Okrug** | Kermanšaški okrug
 |
|  |
| **Visina** | 1389 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Urbano područje** | 794.863
 |
|  - **Područje utjecaja** | 1,350.665
 |
|  |
| **Vremenska zona** | IRST (UTC+3:30)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | IRDT (UTC+4:30)
 |
| **Službene stranice** www.kermanshahcity.ir
 |
| Karta
 |
| Kermanšahclass=notpageimage| Kermanšah na karti Irana
 |

**Kermanšah** (perz. کرمانشاه; *Kermānšāh*, kurd. کرماشان; *Kirmaşan*) je glavni grad iranske Kermanšaške pokrajine, a nalazi se 525 km zapadno od Teherana odnosno oko 120 km od granice s Irakom. Smješten je na oko 1389 m nadmorske visine i klima je umjereno kontinentalna. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine Kermanšah je imao 794.863 stanovnika, a njegova aglomeracija 1,350.665. Većina građana su Kurdi, a većinska religija je šijitizam iako postoje i manje zajednice bahá'íja, Židova, jarsana i armenskih kršćana.

## Veze

* Behistunski natpisi
* Doris Lessing
* Kurdi
* Kermanšaška pokrajina
* Aerodrom Šahid Ašrafi Isfahani

## Reference

## Vanjske veze

* (`fa`) Službene stranice grada Kermanšaha Arhivirano 2010-04-19 na Wayback Machine-u
* (`en`) Iran Chamber: *Kermanshah*
* (`fa`) Salam Kermanshah: *کرمانشاه* Arhivirano 2010-06-21 na Wayback Machine-u

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Kermanšah** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Kermanšah** |
# Huti (Jemen)

| **Huti(`ar`) أنصار الله |
| --- |
|  |
|  |
| Vođa
 | Abdul-Malik al-Huti (od 2004.) Husein al-Huti **†** (1994–2004)
 |
| Osnivač
 | Husein al-Huti
 |
|  |
| Osnovana
 | 1994.
 |
| Sjedište
 |  Sada
 |
| Država djelovanja
 |  Jemen
 |
|  |
| Ideologija
 | šiitski islamizam zejditski preporod homeinizam panislamizam arapski nacionalizam panarabizam populizam šiitsko-sunitsko jedinstvo anti-imperijalizam protuzapadni antisemitizam anticionizam anti-baháizam anti-LGBT
 |
| Religija
 | šijitizam
 |

**Huti** su šiitski zajditski političko-vojni pokret nastao na sjeveru Jemena, osobito na području Saade, tijekom 1990-ih godina. Skupina je sastavljena pretežno od zajdita, ali se u raznim izvorima bilježi i prisutnost nekih sunita. Ime "Huti" proizlazi iz porodice ili iz vodeće jezgre povezane s Huseinom al-Hutijem.

Pokret se pojavio kao oporbena snaga predsjedniku Jemena Aliju Abdullahu Salehu, optuženom za korupciju i za političku ovisnost o Saudijskoj Arabiji i Sjedinjenim Državama. Godine 2003. Huti su usvojili službeni slogan izrazito neprijateljski usmjeren protiv Sjedinjenih Država, Izraela i Židova. Godine 2004. Husein al-Huti bio je ubijen od jemenske vojske u Saadi. Ta je epizoda označila početak hutijske pobune. Poslije je pokret bio vođen ponajprije od Abdul-Malika al-Hutija. Huti su sudjelovali u jemenskoj pobuni 2011. i uzeli su udjela u Konferenciji nacionalnoga dijaloga, ali su poslije odbacili politički sporazum iz 2011. Na kraju 2014., nakon što su ponovno uspostavili sporazum sa Salehom, osvojili su Sanu i velik dio sjevera Jemena. Od tada su postali jedan od glavnih aktera jemenskoga građanskog rata.

U svijetlozelenoj boji, područja Jemena pod kontrolom Huta u 2026. godini.
Godine 2015. Saudijska Arabija organizirala je vojnu koaliciju s ciljem ponovne uspostave međunarodno priznaté jemenske vlade. Sukob traje od tada i Huti su zadržali nadzor nad širokim područjima nekadašnjega Sjevernog Jemena. Razni izvori ih opisuju kao de facto vladajuću frakciju na područjima pod njihovim nadzorom, ali bez međunarodnoga priznanja kao legitimne vlade. Izvori tvrde pokret podupire Islamska republika Iran i da se naširoko smatra dijelom "Osovine otpora". Zbog toga se jemenski rat često tumači kao jedna od bojišnica regionalnog nadmetanja između Irana i Saudijske Arabije.

Nakon početka rata u Gazi 2023., Huti su lansirali projektile prema Izraelu i izvršili napade na brodove u Crvenome moru, izjavljujući da djeluju u solidarnosti s Palestincima i s ciljem olakšavanja ulaska humanitarne pomoći u Gazu. Izvori se nadalje slažu u tome da su Huti bili optuženi za teška kršenja ljudskih prava, uključujući napade na civile i uporabu djece vojnika, te da su bili označeni kao teroristička organizacija od strane nekih država.

## Povezano

* Hutijska pobuna
* Jemenski građanski rat

## Napomene

## Reference
# Nahčivan

| Nahčivanska Autonomna Republika *Naxçıvan Muxtar Respublikası*  (language?) |
| --- |
| Položaj Nahčivana na južnom Kavkazu |
| Država: | Azerbejdžan
 |
| Površina: | 5.363 km²
 |
| Stanovništvo: | 398.000 *(2007.)* |
| Glavni grad: | Nahčivan
 |
| Gustina stanovništva: | 70,76/km²
 |

Nahčivanski kanat oko 1800. godine
Nahčivanska ASSR u sastavu Sovjetskog Saveza
Panorama grada Nahčivana
**Nahčivan** (azerski: *Naxçıvan*) je autonomna republika u sastavu Azerbejdžana. Glavni grad republike je Nahčivan.

## Geografija

Republika Nahčivan je eksklava, teritorija fizički odvojena od ostatka teritorije Azerbejdžana, a između ova dva područja nalaze se Jermenija i faktički nezavisna država Nagorno-Karabah. Na zapadu, Nahčivan se graniči sa Turskom, a na jugu sa Iranom, odnosno sa iranskim pokrajinama Zapadni Azerbejdžan i Istočni Azerbejdžan.

## Historija

U 11. veku ovo područje zauzimaju Turci Seldžuci, a u 12. veku grad Nahčivan postaje prestonica države azerbejdžanskih atabega. U 15. veku, region je bio deo turskih država Kara Kojunlu i Ak Kojunlu. U 18. veku formiran je Nahčivanski kanat, koji je nominalno priznavao persijsku vlast. 1828. godine, region postaje ruski posed, a Nahčivanski kanat se ukida.

Posle Oktobarske revolucije u Rusiji 1917. godine, na ovom području je, 1918. godine, proglašena Republika Aras, koja je postojala do 1919. godine, kada je na nju invaziju izvršila Jermenija. Pad republike pokrenuo je invaziju azerbejdžanske armije, koja, iste godine, izbacuje jermenske trupe iz regiona. Pošto je sovjetska crvena armija zauzela region 1920. godine, stvorena je Nahčivanska autonomna sovjetska socijalistička republika, a na referendumu koji je održan 1921. godine 90% stanovništva republike izjasnilo se za priključenje Azerbejdžanskoj SSR, što je i učinjeno iste godine.

Posle raspada Sovjetskog Saveza 1991. godine, budući predsednik Azerbejdžana Hejdar Alijev postaje predsednik Nahčivanskog vrhovnog sovjeta i pretvara Nahčivan u teritoriju skoro potpuno nezavisnu od vlasti u Bakuu. Tokom rata u Nagorno-Karabahu 1992. godine, izbili su sporadični oružani sukobi Nahčivana sa Jermenijom. 1993. godine, parlament Azerbejdžana poziva Hejdara Alijeva da stane na čelo države, tako da on postaje predsednik Azerbejdžana i na toj funkciji ostaje sve do 2003. godine kada ga je na funkciji nasledio njegov sin, Ilham Alijev. Nahčivan je do danas zadržao status autonomne republike u sastavu Azerbejdžana, a 1998. godine usvojen je i novi republički ustav.

## Demografija

Prema podacima iz 1999. godine, etnički Azeri (turkijski narod koji predstavlja osnovno stanovništvo Azerbejdžana) činili su 99% stanovništva Nahčivanske republike.

## Religija

Glavna religija u republici je islam. [1]

## Gradovi

Najveći gradovi republike su (sa prikazom broja stanovnika 2009. godine): [2]

* Nahčivan (75.000)
* Džulfa (11.000)
* Ordubad (10.000)
# Crveno more

*Za ostale upotrebe, pogledajte Crveno more (razvrstavanje).*

| Crveno more  |
| --- |
| Satelitska fotografija Crvenog mora
 |
| **Lokacija** | Jugozapadna Azija, Sjeverna i Istočna Afrika
 |
| **Koordinate** | ﻿ / ﻿ |
| **Vrsta** | rubno more
 |
| **Granična mora** | Adenski zaljev
 |
|  |
| **Površina** | 438.000 km²
 |
| **Zapremina** | 233.000 km³
 |
| **Prosječna dubina** | 538 m
 |
| **Najveća dubina** | 2211 m
 |
| **Najveća širina** | 355 km
 |
| **Najveća duljina** | 2250 km
 |
|  |
| **Površina sliva** | 620.000 km²
 |
| **Širi sliv** | indijskooceanski
 |
| **Glavni pritoci** | nema
 |
| **Količina padalina** | 10 – 180 mm/god.
 |
| **Hlapljenje** | 2050 mm/god.
 |
| **Akumulacijski period** | 40 – 70 god.
 |
| **Temperatura** | 24 – 32 °C
 |
| **Salinitet** | 42 ‰
 |
|  |
| **Otoci** | >500
 |
| **Duljina obale** | ~7000 km
 |
| **Obalne države** |  Jemen  Saudijska Arabija  Jordan  Izrael  Egipat  Sudan  Eritreja  Džibuti
 |

**Crveno more** (arap. البحر الأحمر Baḥr al-Aḥmar, al-Baḥru l-’Aḥmar; hebrejski: ים סוף Yam Suf; tigrinja ቀይሕ ባሕሪ QeyH baHri) je rubno more na sjeveru Indijskog oceana. Na sjevernom rubu mora je Sueski kanal kojim vodi plovni put u Sredozemno more, a južni rub mora čini tjesnac Bab-el-Mandeb koji ga dijeli od Adenskog zaljeva.

## Hidrografija

### Obalne države

* Sjeverna obala: Egipat, Izrael, Jordan
* Zapadna obala: Sudan, Egipat
* Istočna obala: Saudijska Arabija, Jemen
* Južna obala: Džibuti, Eritreja

### Obalni gradovi

* Assab
* Massawa
* Halaib
* Port Sudan
* Safaga
* Hurgada
* Suez
* Šarm el Šeik
* Eilat
* Akaba
* Dahab
* Džeda
* Al Hudaida
* Marsa Alam

### Otoci

* Mukawwa

## Turizam

Crveno je more poznato po svojim spektakularnim lokacijama za ronjenje, kao što su Ras Muhamed, *Elphinstone*, *The Brothers and Rocky Island* u Egiptu i neke manje poznate lokacije u Sudanu kao što npr. Sanganeb, Abington, Angarosh i Shaab Rumi.

Ronilački turizam u Crvenom moru potakli su Hans Hass (1950-ih godina), a kasnije i Jacques-Yves Cousteau.

## Povezano

* Crvenomorski rift
* Bab-el-Mandeb
* Sueski kanal
* Sinaj
* Azija
* Arapski poluotok
* Afrika

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Crveno more** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Crveno more** |
# Muhamed-Reza Pahlavi

| Muhamed-Reza Pahlavi محمدرضاشاه پهلوی |
| --- |
|  |
|  **Njegovo Imperijalno Veličanstvo Šah Irana** |
| Vladavina
 | 26. 9. 1941. - 11. 2. 1979. |
| Krunidba
 | 26. 10. 1967.
 |
| Prethodnik
 | Reza-šah Pahlavi
 |
| Nasljednik
 | Proglašena Islamska Republika
 |
|  |
| Supruge
 | Favzija Širin (1941. – 1948.) Soraja Isfandiari (1951. – 1958.) Farah Diba (1959. – 1980.)
 |
| Djeca
 | Šahnaz, Reza Kir, Farahnaz, Ali Reza, Leila
 |
| Dinastija
 | Pahlavi
 |
| Otac
 | Reza-šah Pahlavi
 |
| Majka
 | Tadj ol-Molouk
 |
| Rođenje
 | 26. 10. 1919.  Teheran, Iran
 |
| Smrt
 | 27. 7. 1980.  Kairo, Egipat
 |
| Pokop
 | džamija Al-Rifa'i  Kairo, Egipat |
| Potpis
 |  |
| Vjera
 | šijitizam
 |

**Muhamed-Reza Pahlavi** (perzijski: محمد رضا پهلوی‎ ;Teheran, 26. 10. 1919. - Kairo, 27. 7. 1980.), posljednji šah Irana.

U ustavnoj krizi 1953. došao je u sukob s predsjednikom vlade i vođom Nacionalne stranke Irana M. Mosadekom, koji se protivio velikim ovlastima šaha i sudjelovanju stranoga kapitala u iranskoj naftnoj industriji. Muhamed-Reza Pahlavi sklonio se u Italiju, ali se poslije intervencije vojske, koja u je pružila podršku, vratio u zemlju i oborio Mosadeka s vlasti. Reformama 1963. pokušao je modernizirati državu. Povezanost s američkim kapitalom, pretjerano bogaćenje i odvlačenje bogatstva iz zemlje, ne demokratski režim vlasti s osloncem na vojsku i nasilno gušenje opozicije, izazvali su otpor naroda, na koji su počeli najviše utjecati vjerski vođe muslimana šijita. Nezadovoljne mase, predvođene ajatolahom R. Homeinijem, provele su revoluciju protiv šaha i dinastije Pahlavi, te je Muhamed-Reza pod sveopćim pritiskom 1979. napustio zemlju. Kada je u martu 1979. referendumom izglasana Islamska nacionalna republika Iran, vlast dinastije Pahlavi formalno je prestala.

## Vanjske veze
# Islamska republika

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

**Islamska republika** je naziv koji se koristi za oblik političkog uređenja koji se javio krajem 20. vijeka i koji kombinira islamsku teokraciju s republikanskim institucijama vlasti. Karakteristika islamske republike jest da se svi zakoni i propisi u državi moraju temeljiti na šerijatskom pravu, kao i da vjerski poglavari imaju primat na svim svjetovnim funkcionarima, uključujući i one koji su na svoje položaje došli temeljem slobodnih, neposrednih i tajnih izbora.

Određeni stručnjaci islamsku republiku smatraju svojevrsnim kompromisom između klasične islamske teokracije i modernih demokratskih institucija.

Najpoznatiji primjer islamske republike je Iran. Pored nje se islamskim republikama nazivaju države kao što su Pakistan, Mauritanija i Afganistan.
# Maskat

| Muscat مسقط
 |
| --- |
| Panorama grada uz morePanorama grada uz more |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Oman
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 3500 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2003.)
 |
|  - **Urbano područje** | 24.893
 |
|  - **Područje utjecaja** | 632.073
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+4 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Muscatclass=notpageimage| Muscat na karti Omana |

**Muscat** ili **Muskat** (arapski: **مسقط‎** [*Masqaṭ* — Maskat]) je glavni i najveći grad Omana od 24.893, ako se računa najuži centar grada koji se zove Muscat, ali sa okolnim gradovima 632.073 stanovnika.

## Geografija

Grad leži na obali Indijskog oceana, smješten u uvali, okruženoj vulkanskim planinama. Iz Muscata duž obale ide magistralna cesta na jug prema Jemenu i na zapad prema Ujedinjenim Arapskim Emiratima.

## Historija

Muscat su osnovali Portugalci kao pomorsko-trgovačku bazu 1508. da im služi kao sigurno utočište na putu za Indiju. Oni su vladali Muscatom do 1650. kad su istjerani. Na njihovu vladavinu podsjećaju dvije utvrde iz 16. vijeka koje dominiraju gradom.

## Znamenitosti, kultura i školstvo

Najveće znamenitosti grada su uz spomenute portugalske utvrde, Sultanova palača na obali mora, podignuta u indijskom stilu i Nacionalni muzej Omana.

Muscat ima puno starih građevina, i ostataka iz drevnih vremena, gradske zidine, gradska vrata, i čudesnu mješavinu arhitektonskih stilova i uticaja od portugalskog, arapskog, iranskog, indijskog, do modernog zapadnjačkog.

## Privreda

Muscat je lučki grad, u kom je pored luke i ribarstva najveća aktivnost vezana uz trgovinu.

## Reference

## Vanjske veze

* *Muscat* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)