Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Habarovsk

| Habarovsk Хабаровск |
| --- |
| Pogled na spomenik Erofeja Habarova u HabarovskuPogled na spomenik Erofeja Habarova u Habarovsku |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Rusija
 |
| **Autonomni okrug** |  Habarovski kraj
 |
| **Osnivanje** | 31. maj 1858.
 |
| **Nazvan po** | istraživaču Sibira Erofeju Habarovu
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Aleksandar Sokolov
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 372 km²
 |
| **Visina** | 72 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Grad** | 578 060
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+11 (UTC+12)
 |
| **Poštanski broj** | 680xxx
 |
| **Pozivni broj** | +7 4212
 |
| **Službena stranica** www.anadyr
 |
| Karta
 |
| Habarovskclass=notpageimage| Habarovsk na karti Rusije |

**Habarovsk** (ruski: *Хабаровск*) sve do 1893. znan kao **Habarovka** je administrativni centar Habarovskog kraja od 578 060 stanovnika. (prema popisu iz 2006.)

*Habarovsk* je drugi po veličini (nakon Vladivostoka) grad na ruskom dalekom istoku

## Geografija

*Habarovsk* leži na na krajnjem istoku Sibira, na obalama rijeke Amur nešto niže od ušća rijeke Sungari u Amur.
*Habarovsk* je udaljen svega 30 km od granice s Kinom, i punih 8 533 km istočno od Moskve. Površina grada iznosi 372 km².

*Habarovsk* ima umjerenu monsunsku klimu, srednja temperatura u januaru iznosi -22 °C, a u julu 18 °C. Na grad padne prosječno oko 700 milimetara padalina.

## Historija

*Habarovsk* se razvio iz utvrde Carske Rusije osnovane 1858. kao **Habarovka**.Ime je dobio po ruskom istraživaču Sibira Erofeju Habarovu iz 17. vijeka. Od 1880. godine, grad je postao administrativno središte Primorske oblasti, od 1884. - administrativno središte Priamurskog general-gubernata Od 1893. se zove *Habarovsk*. Od 1926. je administrativno središte Dalekoistočnog kraja, od 1938. - Habarovskog kraja.

## Privreda, promet i obrazovanje

*Habarovsk* je važna pomorska luka na rijeci Amur i važno želježničko čvorište na Transibirskoj željeznici za taj dio Sibira.

*Habarovsk* je snažan industrijski centar sa brojnim tvornicama za obradu metala, drva, kože i prehrambenih artikala, kao i velikom rafinerijom nafte.

Grad ima i međunarodni *Aerodrom Novi* (IATA: **KHV** ICAO: **UHHH**) sa vezama prema Pekingu, Moskvi, Pyongyangu, Bangkoku...i brojnim drugim gradovima.

*Habarovsk* ima i nekoliko fakulteta i visokih škola; politehnički, agronomski, medicinski, pedagoški i prometni (za željeznicu) kao i nekoliko naučnih instituta.

## Reference

## Vanjske veze

* *Khabarovsk* na portalu Encyclopædia Britannica {{en

icon}}

* Službene stranice Arhivirano 2020-11-27 na Wayback Machine-u (`ru`)
# Hantijsko-mansijski autonomni okrug

**Hantijsko-mansijski autonomni okrugХа́нты-Манси́йский автоно́мный о́круг**
Хăнты-Мансийской автономной округ
'

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Hantijsko-mansijskog autonomnog okruga
 | Grb Hantijsko-mansijskog autonomnog okruga
 |

 |
|  Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
 |
| **Upravno središte** | Hanti-Mansijsk Ханты-Мансийск
 |
| **Površina**
- ukupno
- % vode

 | 9. po veličini
- 523.100 km²
- ...

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | 36. po veličini
- 1.432.817 (2002.)
- 2,8/km²

 |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|Autonomni okrug]]
 |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Uralski]]
 |
| **Privredna regija** | Zapadnonosibirska
 |
| **Službeni jezici** | ruski, hantijski jezik, mansijski jezik
 |
| **Gubernator (*Губернатор*)** | Aleksandr Vasiljevič Filipenko (*Александр Васильевич Филипенко*)
 |
| **...** | ...
 |
| **Zakonodavno tijelo** | ...
 |
| **...** | ...
 |
| **Himna** | ...
 |
| **Automobilska oznaka** | 86
 |
| **Vremenska zona** |  Ekaterinburško vrijeme (UTC + 5/+6)
 |

**Hantijsko-mansijski autonomni okrug** je autonomni okrug u Rusiji. Nalazi se u Zapadnom Sibiru, odnosno u Zauralju. Sastavni je dijel Tjumenjske oblasti.

Domorodačko stanovništvo su ugro-finska plemene Hanti i Mansi, znani pod skupnim imenom Obski Ugri; jezici su im bliski srodnici mađarskog jezika.

## Historija

Okrug je uspostavljen 4. prosinca 1939. godine, kao Ostjačko-Vogulski autonomni okrug (ruski: Остя́ко-Вогу́льский автоно́мный о́круг). 1942. godine je preimenovan i odtad nosi današnje ime.

## Geografija

Glavne rijeke u ovom okrugu su Ob i njegova pritoka Irtiš.

## Gospodarstvo

Glavni izvor gospodarskih prihoda u ovoj jedinici jest nafta; najveći dijel nafte proizveden u Ruskoj Federaciji dolazi iz Hantijsko-Mansijskog autonomnog okruga, što daje ovom subjektu iznimnu gospodarsku važnost.

## Upravna podjela

Iako je glavni grad Hanti-Mansijsk, najveći gradovi u regiji su Surgut, Nižnjevartovsk i Neftejugansk.
# Jamalskonenečki autonomni okrug

**Jamalskonenečki autonomni okrugЯма́ло-Не́нецкий автоно́мный о́круг (Ямалия)**

'

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Jamalskonenečkog autonomnog okrug
 | Grb Jamalskonenečkog autonomnog okrug
 |

 |
|  Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
 |
| **Upravno središte** | Salehard *Салехард* |
| **Površina**
- ukupno
- % vode

 | 8. po veličini
- 750.300 km²
- zanemarivo

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | 72. po veličini
- 530.700 (2005.)
- 0,7/km²

 |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|Autonomni okrug]]
 |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Uralski]]
 |
| **Privredna regija** | Zapadnosibirska
 |
| **Službeni jezici** | ruski
 |
| **Gubernator** | Jurij Vasiljevič Neelov (*Юрий Васильевич Неёлов*)
 |
| **...** | ...
 |
| **Zakonodavno tijelo** | ...
 |
| **...** | ...
 |
| **Himna** | ...
 |
| **Automobilska oznaka** | 89.
 |
| **Vremenska zona** |  Ekaterinburško vrijeme (UTC + 5/+6)
 |

Karta Jamalije.
**Jamalskonenečki autonomni okrug** je autonomni okrug u Tjumenjskoj oblasti u Rusiji.

## Vanjske veze

* ЯМАЛО-НЕНЕЦКИЙ АВТОНОМНЫЙ ОКРУГ.Справочник административно-территориального деления на 1.01.2005 г. — каталог Arhivirano 2007-03-11 na Wayback Machine-u Vodič
* Upravni organi Arhivirano 2006-08-27 na Wayback Machine-u
# Kemerovo

|
Kemerovo ruski: Кемерово  |
| --- |
| Pozorište u Kemerovu
Pozorište u Kemerovu  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
| Osnovni podaci |
| **Država** |  Rusija
 |
| **oblast** | Kemerovska oblast
 |
| **osnivanje** | 1701.
 |
| **grad\_od** | 1918.
 |
| **Stanovništvo** | 532.884 ({{{godina popisa}}}) |
| **Površina** | 282,3 km²
 |
| **nadmorska\_visina** | 140
 |
| **vremenska\_zona** | UTC+7
 |
| **pozivni\_broj** | +7 3842
 |
| **registarska\_oznaka** | 42, 142
 |
| **OKATO\_kod** | 32401
 |
| **poštanski\_kod** | 650000-650099 650900-650907
 |
| Gradska vlast |
| **veb-strana** | kemerovo.ru
 |
| Kemerovoclass=notpageimage| Kemerovo na karti Rusije |

**Kemerovo** (ruski: Kémerovo) grad je u Rusiji i administrativi centar Kemerovske oblasti. Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živelo 532.884 stanovnika.

Nalazi se na reci Tom severoistočno od Novosibirska.

## Stanovništvo

Prema preliminarnim podacima sa popisa, u gradu je 2010. živelo 532.884 stanovnika, 48.130 (9,93%) više nego 2002.

Demografija| 1939. | 1959. | 1970. | 1979. | 1989. | 2002. | 2010. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 132.824 | 277.671 | 384.989 | 470.640 | 520.263 | 484.754 | 532.981 |

## Međunarodna saradnja

* Bilings
* Šalgotarjan

## Povezano

* Spisak gradova u Rusiji

## Reference
# Deportacija

Deportacija Nijemaca iz Sudeta nakon završetka drugog svjetskog rata.
**Deportacija** (iz lat. deportare "ukloniti") je izraz kojim se označava prisilno uklanjanje osobe ili više osoba iz njenog boravišta ili prebivališta od strane državnih vlasti na nekom području. U moderno doba se pod time podrazumijeva protjerivanje stranih državljana sa vlastitog teritorija, najčešće temeljem administrativne odluke i/li sudske presude, a zbog teških zločina, kršenja propisa o imigraciji, isteka vize i sl. U prošlosti se pak pod time podrazumijevalo protjerivanje stanovništva nekog područja koje se smatralo neprijateljskim ili nepoželjnim.

Deportacije se ponekad dijele na eksterne deportacije - sa teritorija vlastite na teritoriju druge države - te interne deportacije, tj. nasilno premještanje vlastitih građana ili podanika unutar vlastitih granica. Neki od najpoznatijih primjera deportacija su vezani za vrijeme ili neposredno nakon drugog svjetskog rata. Kao primjer eksterne deportacije se spominje protjerivanje Nijemaca iz Čehoslovačke poslije drugog svjetskog rata. Kao primjer interne deportacije se spominje prisilno preseljavanje američkih građana japanskog porijekla sa Zapadne obale u pustinjske logore nakon napada na Pearl Harbor.

## Povezano

* Internacija
* Koncentracioni logor
* Razmjena stanovništva
* Ilegalna imigracija
# Altajski jezici

**Altajski jezici** je izraz koji se u širem smislu koristi za sve uralo-altajske jezike, dok u užem smislu predstavlja zajednički naziv za turkijske, mongolske i tunguske jezike.

Korištenje i opseg korištenja naziva *altajski jezici* je predmet kontroverze među lingvistima.

## Vanjske veze

* Starling Databases: *Altaic etymology* section
* Monumenta Altaica - Altaic Linguistics
# Uralski jezici

**Uralski jezici** su jezička porodica tridesetak jezika kojima govori oko 25 miliona ljudi. Ovi jezici su rasprostranjeni u severnoj Evroaziji od Skandinavije preko Urala do poluostrva Tajmir. Uralskim jezicima pripada i mađarski jezik u srednjoj Evropi.

Geografska rasprostranjenost uralskih jezika (fino-permski (plavo), ugarski (zeleno) i samojedski (žuto))
Morfološki, ovi jezici su aglutinativni sa bogatim sistemom padeža (do 20). Druge karakteristične osobine su značajna upotreba pomoćnih glagola i samoglasnička harmonija.

Postojbina uralskih jezika (*proto-uralski jezik*), bila je verovatno u području centralne ili južne planine Ural. Po ovoj planini ime je dobila i cela jezička porodica. Proces razdvajanja uralskih jezika počeo je pre 6000 godina. Nauka o uralskim jezicima se zove *uralistika*.

Neki lingvisti smatraju da je jukagirski jezik, izolovani paleo-sibirski jezik, u srodstvu sa uralskim jezicima. Otuda se pojavljuje termin *uralsko-jukagirski jezici*.

## Podela

Uralski jezici se dele u dve glavne grane:

* zapadna grana - ugrofinski jezici, ima ih 24 i njima govori 99 % govornika uralskih jezika
	+ finopermski jezici
	+ ugarski jezici
* severoistočna grana - samojedski jezici, među kojima je 4 živa jezika sa ukupno do 30.000 govornika u severnom Sibiru

## Najznačajniji uralski jezici

* Mađarski (*Magyar*), 14,5 miliona govornika
* Finski (*Suomi*), 6 miliona
* Estonski (*Eesti*), 1,1 miliona
* Mordovinski, 1,1 miliona (2 varijante, koristi se u Mordoviji u Rusiji)
* Marij, 600.000 govornika (Republika Marij El u Rusiji)
* Udmurtski, 550.000 (Udmurtija u Rusiji)
* Komi, 400.000 (2 varijante, Komi u Rusiji)
* Laponski jezici, 35.000 (10 jezika)
* Nenetski, 27.000 (najznačajniji samojedski jezik)
* Hantijski - jedan od dva ugarska jezika izvan Mađarske
* Mansijski - jedan od dva ugarska jezika izvan Mađarske

## Vanjske veze

* Tabela uralskih jezika i dijalekata
# Burjati

**Burjati** su mongolski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnoj republici Burjatiji, u kojoj čini 24% stanovništva, i u kojoj predstavlja drugi narod po brojnosti, posle Rusa (70%), zatim u autonomnom okrugu Ust-Orda Burjatija, u kojem čini 37% stanovništva, i u kojem predstavlja drugi narod po brojnosti, posle Rusa (58%), i u autonomnom okrugu Aga Burjatija, u kojem čini etničku većinu (55%). Burjati su delom pravoslavne, a delom budističke veroispovesti. Govore burjatskim jezikom, koji spada u mongolsku grupu altajske porodice jezika.

Ukupno ih ima oko 476.000, od toga u Rusiji 404.000, a u Mongoliji 71.000.
# Hakasi

| Hakasi
Тадарлар |
| --- |
|  |
|  |
| Ukupno pripadnika |
|
ukupno oko 80,000 |
| Značajna područja naseljavanja |
| Titularna ruska republika  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Hakasija |  |  |

 |

Hakasi su turski narod koji živi u ruskoj republici Hakasiji u južnom Sibiru. Govore hakaskim jezikom.

## Povijest naroda

U 17. stoljeću na području današnje Hakasije je bilo središte područja Jenisejskih Kirgiza, koji su tada bili vazali raznim mongolskim vladarima.

Nakon povlačenja Kirgiza, slijedilo je rusko osvajanje, i za njim struja ruskih poljodjelskih doseljenika. Po jednoj teoriji, Hakasi su narod srodan Kirgizima (postoji teorija moguće je da su Hakasi potomci Kirgiza koji su ostali iza kad je većina tog naroda počela seliti prema jugozapadu). Tradicionalno su Hakasi naseljavali prostranstva uz središnjim tok rijeke Jenisej u Sibiru, i bili su nomadski stočari.

Uokolo minusinskih rudnika zlata nastalo je 1820-ihn industrijsko središte. Dio domorodaca u 19. stoljeću je preuzeo ruski način života i
u zadnja dva stoljeća su pokršteni (postali su vjernici ruskog pravoslavlja). Ruske vlasti su ih prisilile na Sjedilački život.

Tijekom ruske revolucije 1905. nastao je autonomistički pokret. Nakon pobjede sovjeta, 1923. se osnovalo nacionalni okrug Hakasa, koji je 1930. dobio status autonomne oblasti. 1992. ta oblast izrasta u današnju republiku Hakasiju.

## Pregled

U Republici Hakasiji čine samo 12% stanovništva (65.421 prema popisu iz 2002.) U Rusiji su poznati i po drugim, uglavnom povijesnim imenima: *Minusinski Tatari*, *Abakanski Tatari* i *Jenisejski Turci*.

### Etničke skupine, tradicionalno gospodarstvo

1923. su etničke skupine Biltiri, Sagaji, Kvače i Ksizili (Xyzyl) obuhvaćene pod Hakase. Njihove tradicionalne gospodarske djelatnosti su bile nomadsko stočarstvo, djelimice praćeno poljodjelstvom, lovom i ribolovom.

Biltiri su se u "predrusko vrijeme" bili specijalizirali za kovačke rukotvorine.

Vidi još: Čulimci, Kamasini, Šori

## Religija

Tradicionalna religija Hakasa je šamanizam s primjesama budizma. Od 19. stoljeća mnogi su prešli na rusko pravoslavlje.

## Gospodarstvo

Tradicionalne gospodarske grane su nomadsko stočarstvo, zemljoradnja, lov i ribolov.
# Altajci

| Altajci
Алтайцы
Алтай-кижи |
| --- |
|  |
|  |
| Ukupno pripadnika |
|
74,238 |
| Značajna područja naseljavanja |
| Titularna ruska republika  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Republika Altaj |  |  |

 |

**Altajci** su turski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnoj republici Altaj, u kojoj čini oko 31% stanovništva, i u kojoj predstavlja drugi narod po brojnosti, posle Rusa (57%). Altajci delom praktikuju tradicionalna verovanja (šamanstvo), a delom su pravoslavne veroispovesti. Govore altajskim jezikom, koji spada u tursku grupu altajske porodice jezika.

Ukupno ih ima oko 74,238.

## Povezano

* Altajski narodi

## Reference
# Jakuti

| Jakuti
Саха |
| --- |
|  |
|  |
| Ukupno pripadnika |
|
378.000 |
| Značajna područja naseljavanja |
| Titularna ruska republika  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Jakutija |  |  |

 |

**Jakuti** ili **Sahi** (ili **Sahalari**) (jakutski: *Саха (*ili *Сахалар)*), su turski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnoj republici Jakutiji, u kojoj čini 48% stanovništva, i u kojoj predstavlja prvi narod po brojnosti, pred Rusa (40%). Jakuti su većinom pravoslavne veroispovesti, a govore jakutskim jezikom, koji spada u tursku grupu altajske porodice jezika.

Ukupno ih ima oko 378.000.

## Povezano

* Jakutija
* Turkijski narodi
* Spisak naroda sveta

## Vanjske veze

* A good brief description of Yakut Society
* Russian translatons of Yakut texts (heroic poetry, fairy tales, legends, proverbs, etc) Arhivirano 2004-07-26 na Wayback Machine-u
* A multi-language dictionary: Yakut - Classical Mongolian - Khalkha - Russian - German - English Arhivirano 2007-02-09 na Wayback Machine-u
* Historical and administrative background Arhivirano 2006-10-18 na Wayback Machine-u
# Čukči

**Čukči** (Chukchee) su čukotsko-kamčatski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnom okrugu Čukotka, u kojem čini 24% stanovništva, i u kojem predstavlja drugi narod po brojnosti, posle Rusa (52%). U verskom pogledu, Čukči praktikuju tradicionalna verovanja (šamanstvo), a govore čukotskim jezikom, koji spada u čukotsko-kamčatsku porodicu jezika.

Ukupno ih ima oko 16.000.

## Povezano

* Čukotka
* Spisak naroda sveta

## Literatura

* Patty A. Gray, 2005, *The Predicament of Chukotka's Indigenous Movement: Post-Soviet Activism in the Russian Far North* (Cambridge)
* Anna Kerttula, 2000, *Antler on the Sea* (Cornell University Press)
* Waldemar Bogoras, 1909, *The Chukchee* (Memoirs of the American Museum of Natural History)
* The Red Book of the Peoples of the Russian Empire
* All Things Arctic
# Evenki

**Evenki** (raniji naziv: *Tunguzi*) su tungusko-mandžurski narod, koji pretežno živi u Kini i Rusiji. U Rusiji, Evenki imaju svoj autonomni okrug Evenkiju, u kojem čine 22% stanovništva, i u kojem predstavljaju drugi narod po brojnosti, posle Rusa (62%). Evenki su većinom pravoslavne veroispovesti, ali su sačuvali i tradicionalna verovanja (animizam, šamanstvo). Govore evenkskim jezikom, koji spada u tungusko-mandžursku grupu altajske porodice jezika.

Ukupno ih ima oko 43.000, od toga u Kini 28.000, a u Rusiji 15.000.

## Vanjske veze

* Evenks
# Korjaci

**Korjaci** su čukotsko-kamčatski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnom okrugu Korjakija, u kojem čini 27% stanovništva, i u kojem predstavlja drugi narod po brojnosti, posle Rusa (51%). U verskom pogledu, Korjaci praktikuju tradicionalna verovanja (šamanstvo), a govore korjačkim jezikom, koji spada u čukotsko-kamčatsku porodicu jezika.

Ukupno ih ima oko 9.000.

## Povezano

* Korjakija
* Spisak naroda sveta

## Vanjske veze

* Site about the Koryak people
# Nenci

**Nenci** su samojedski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u tri autonomna okruga: Neneciji, u kojoj čini 12% stanovništva, i u kojoj predstavlja drugi narod po brojnosti, posle Rusa (69%), zatim Jamaliji (Jamalo-Neneciji), u kojoj čini 5,2% stanovništva, i u kojoj predstavlja četvrti narod po brojnosti, posle Rusa (59%), Ukrajinaca (13%) i Tatara (5,4%), i u Tajmiriji (Dolgano-Neneciji), u kojoj čini 4,8% stanovništva, i u kojoj predstavlja četvrti narod po brojnosti, posle Rusa (74%), Dolgana (9,8%) i Ukrajinaca (9,5%).

Nenci delom praktikuju tradicionalna verovanja (veru u duhove), a delom su pravoslavne veroispovesti.

Govore neneckim jezikom, koji spada u samojedsku grupu uralske porodice jezika.

Ukupno ih ima oko 34.000.

## Vanjske veze

* UNESCO Red Book on endangered languages: Norteast Asia
* Endangered Uralic Peoples Arhivirano 2016-10-25 na Wayback Machine-u
* Minority languages of Russia on the Net Arhivirano 2009-04-20 na Wayback Machine-u
* The Red Book of the peoples of the Russian Empire
# Hanti

Pripadnici naroda Hanti prodaju ribu na cesti
**Hanti** su ugrofinski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnom okrugu Hantija-Mansija, u kojem čine oko 1% stanovništva, i u kojem predstavljaju četvrti narod po brojnosti, posle Rusa (66%), Ukrajinaca (12%) i Tatara (8%).

Hanti su većinom pravoslavne veroispovesti, ali su sačuvali i tradicionalna verovanja (šamanstvo, totemizam).

Govore hantskim jezikom, koji spada u ugrofinsku grupu uralske porodice jezika.

Ukupno ih ima oko 12.000. Narodi Hanti i Mansi su u literaturi poznati i kao Obski Ugri, a njihovi jezici su najsličniji mađarskom.

## Vanjske veze

* Centre for Russian Studies – Norwegian studies of Russian peoples
* Khants Arhivirano 2004-12-06 na Wayback Machine-u – Some pictures of Khants' bird and fishery traps
* Redbook: The Khants
# Mansi

**Mansi** su ugrofinski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnom okrugu Hantija-Mansija, u kojem čine oko 1% stanovništva, i u kojem predstavljaju peti narod po brojnosti, posle Rusa (66%), Ukrajinaca (12%), Tatara (8%) i Hanta (1%).

Mansi su većinom pravoslavne veroispovesti, ali su sačuvali i tradicionalna verovanja (kult duhova pokrovitelja, medveda, šamanstvo). Govore mansijskim jezikom, koji spada u ugrofinsku grupu uralske porodice jezika.

Ukupno ih ima oko 7.100. Narodi Mansi i Hanti su u literaturi poznati i kao Obski Ugri, a njihovi jezici su najsličniji mađarskom.
# Jukagiri

**Jukagiri** (ruski: *Юкагиры*; jukagirski: *одул*, čitaj: odul, ili *деткиль*, čitaj: detkilj) su narod koji živi u istočnom Sibiru. Živi u porječju rijeke Kolime.

Prema popisu iz 2002, ima 1509 pripadnika ovog naroda.

Postoji više skupina Jukagira.

Jukagiri iz tundre žive uz dolnji tok rijeke Kolime u Jakutskoj.

Jukagiri iz tajge žive uz gornji tok rijeke Kolime u Jakutskoj i Srednjekanskom okrugu u Magadanskoj oblasti.

Do vremena kad se dogodilo veliko rusko naseljavanje Sibira u 17. stoljeću, Jukagirske plemenske skupine Čuvani, Hodini, Anauli i ini su nastanjavali ozemlje od rijeke Lene do ušća rijeke Anadira.

Jukagirima se broj smanjio između 17. i 19. stoljeća zbog epidemija, ratova i carske kolonijalne politike. Neki od Jukagira su se asimilirali u Jakute, Evenke i Ruse.

Jukagiri govore svojim jukagirskim jezikom.
# Geografija Filipina

Satelitska snimka Filipina
Karta glavnih vulkana
**Filipini** su država koju sačinjava otočje od 7.107 otoka ukupne površine od 300.000 km2. Jedanaest najvećih otoka sadrži 94% od ukupne površine države. Najveći od tih otoka Luzon ima površinu od oko 105.000 km2. Sljedeći najveći otok Mindanao ima oko 95.000 km2. Otočje je udaljeno oko 800 km od azijskog kopna, a nalazi se između Tajvana i Bornea.
Otoci su podijeljeni u tri skupine: Luzon, Visayas i Mindanao.
Luzon otoci obuhvaćaju sam otok Luzon te Palawan, Mindoro, Marinduque, Masbate i Batanes otoke. Visayas je skupina otoka u središnjim Filipinima, od kojih su najveći: Panay, Negros, Cebu, Bohol, Leyte i Samar.
Otočje Mindanao obuhvaćaju sam otok Mindanao te otočje Sulu, koje se sastoji od otoka Basilan, Sulu i Tawi-Tawi.

Filipini imaju tropsku klimu kojom dominiraju kišne i sušne sezone. Ljetni monsuni donosi jake kiše većini otočja od svibnja do listopada, a zimski monsun donosi hladniji i vlažniji zrak od prosinca do veljače. Manila te većina nizinskih područja su vruća i prašnjava od ožujka do svibnja. Srednja godišnja razina temperature more rijetko padaju ispod 27 °C. Godišnja količina oborina je od 5000 milimetara u planinskoj istočnoj obali do manje od 1.000 milimetara u nekim zaštićenim dolinama.

## Statistika

* **Površina**
	+ ukupno: 300.000 km2
	+ kopno: 298.170 km2
	+ voda: 1.830 km2
* **Obala**
	+ 36.289 km
* **Prirodna bogastva drvo, **nafta**, nikal, kobalt, srebro, zlato, sol, bakar.
* **Korištenje zemljišta**
	+ oranice: 19%
	+ trajni nasadi: 16,67%
	+ ostalo: 64,33% (2005.)
* **Navodnjavano zemljište**
	+ 15.500 km2 (2003.)
* **Prirodne opasnosti**
	+ Filipine pogađaju tajfuni i ciklonske oluje, aktivna su klizišta i vulkani, te su mogući potresi i tsunamiji.
* **Okoliš - trenutni problemi Nekontrolirano krčenje šuma, erozija tla, zagađenje zraka i vode u Manili, povećanje onečišćenja obalnih mangrovih močvara koje su važno mrjestilište ribe, teška onečišćenja vode.

## Izvor