# Graz

| Graz
 |
| --- |
| Rathaus (vijećnica) na glavnom trguRathaus (vijećnica) na glavnom trgu |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **Savezna zemlja** | Štajerska
 |
| **Okrug (bezirk)** | Statutarni grad
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Siegfried Nagl
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 127.461 km²
 |
| **Visina** | 353
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Urbano područje** | 274,207
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2,151.3 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 801x, 802x, 803x, 804x, 805x
 |
| **Pozivni broj** | 0316
 |
| **Službene stranice** www.graz
 |
| Karta
 |
| Graz
 |

**Graz** (mađarski: *Grác,* prekmurski: *Gráca,* slovenski: *Gradec*) je drugi po veličini
grad Austrije od 274,207 stanovnika, on je administrativni centar Savezne zemlje Štajerske,
ali i vlastitog okruga jer je Statutarni grad, uz to je i administrativni centar Okruga Graz-Umgebung.

## Geografija

Graz leži na jugu Austrije, u predalpskom prostoru, na sjevernom rubu Gradečkog polja (Grazer Feld). Kroz grad teče rijeka Mura. Ona je u ranijim razdobljima bila značajan priredni faktor kao prometnica. Graz se razvio na važnom putu između talijanskog i panonskog prostora na prijelazu preko Mure. Taj put križao se sa drugim važnim putem koji je iz njemačkih zemalja išao u panonsku nizinu. Taj položaj od antike je utjecao na razvoj trgovine i zanatstva. Graz je i danas, poznati trgovački centar u kom djeluje jedini austrijski međunarodni sajam Grazer Messe. Grad je poznato industrijsko, kulturno i obrazovno središte južnog dijela Austrije.

## Historija

Graz, Georg Matthäus Vischer (1670)
Prvi put se spominje 1128. godine, a tada su ga naseljavali pretežno slavenski stanovnici. U 12. vijeku je počeo proces njemačke kolonizacije južnoalpskog prostora. Kako se obnavljala trgovina i zanatstvo, tako je sve veći broj bavarskih kolonista doseljavao u podgrađe utvrde na Schloßbergu koje se ubrzano pretvaralo u grad. Oni su vremenom potisnuli slavenske starosjedioce. To je osim iz brojnih dokumenata vidljivo i u nazivu jer se jedno vrijeme mjesto nazivalo Bavarski Gradec (Bayrisch-Grätz). Ipak je u gradskoj toponimiji bila i dalje jasno vidljiva slavenska osnova na koju se postupno nadograđivalo njemačko govorno nazivlje.

Graz je u vrijeme vladavine markgrofa Ottokara III Traungovca u 12. vijeku, postao je prijestolnica Štajerske. Pripadnik dinastije Habsburg Leopold III. proglasio je 1379. godine štajerski Gradec-Graz prijestolnicom svoje države. Car Friedrich III je deset godina iz Graza kao prijestolnice vladao Svetim Rimskim Carstvom. Car Ferdinand I je svom sinu koji se zvao Karlo II. dao na upravu unutarnjoaustrijske zemlje (Štajersku, Korušku, Kranjsku i Istru), a on je 1564. godine odabrao Graz za glavni grad zemalja kojima je vladao. U Grazu, koji je tada imao 30 000 stanovnika, došlo je do izgradnje reprezentativnih zdanja. Karla je naslijedio sin Ferdinand koji je kasnije postao car. On je izgradio poznati mauzolej kraj katedrale u kojem je pokopan. Nakon njega Graz je prestao biti prijestolnica.

Potkraj 16. vijeka Graz je postao sjedište komande vojne krajine - koja je pod sobom imala i slovenske i hrvatske krajeve. Iz grada se zapovijedalo tadašnjim vitalnim utvrdama Brežice, Ptuj, Varaždin, Koprivnica, Križevci, Ivanić Grad. Zanimljivo je da su u spomenutim utvrdama od 16. do 18. vijeka komandanti bili najčešće oficiri iz Graza i njegove štajerske okolice. Od 16. do 20. vijeka Graz je bio vrlo cijenjeni univerzitet, koji je dao brojne naučnike i nobelovce, tako da je na njegovim fakultetima studiralo puno mladih ljudi sa prostora bivše Jugoslavije.

U Grazu živi značajan broj ljudi iz bivše Jugoslavije (Slovenci, Hrvati, Bosanci, Srbi itd).

## Gradovi prijatelji

Graz je zbratimljen sa sljedećim gradovima:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * UK, Coventry od 1948.
* SAD, Montclair od 1950.
* Holandija, Groningen od 1965.
* Njemačka, Darmstadt od 1968.
 | * Norveška, od 1968.
* Hrvatska, Pula od 1972.
* Italija, Trst od 1973.
 | * Slovenija, Maribor od 1987.
* Mađarska, Pécs od 1989.
* Hrvatska, Dubrovnik od 1994.
 |

## Reference

## Vanjske veze

* www.graz.at
* www.graztourismus.at