# Vitamin B12

Vitamin B12
|  |
|  |
| (IUPAC) ime
 |
| α-(5,6-dimethylbenzimidazolyl)cobamidcyanide |
| Klinički podaci
 |
| Identifikatori
 |
| CAS broj
 | 68-19-9 |
| ATC kod
 | B03BA01 |
| PubChem
 | 5479203 |
| DrugBank
 | APRD00326 |
| ChemSpider
 | 10469504 |
| Hemijski podaci
 |
| Formula
 | C63H88CoN14O14P |
| Mol. masa
 | 1355.37 g/mol
 |
|

| proširiInChI |
| --- |
| InChI=1S/C62H90N13O14P.CN.Co/c1-29-20-39-40(21-30(29)2)75(28-70-39)57-52(84)53(41(27-76)87-57)89-90(85,86)88-31(3)26-69-49(83)18-19-59(8)37(22-46(66)80)56-62(11)61(10,25-48(68)82)36(14-17-45(65)79)51(74-62)33(5)55-60(9,24-47(67)81)34(12-15-43(63)77)38(71-55)23-42-58(6,7)35(13-16-44(64)78)50(72–42)32(4)54(59)73–56;1–2;/h20-21,23,28,31,34-37,41,52-53,56-57,76,84H,12-19,22,24-27H2,1-11H3,(H15,63,64,65,66,67,68,69,71,72,73,74,77,78,79,80,81,82,83,85,86);;/q;;+2/p-2/t31?,34-,35-,36-,37+,41-,52-,53-,56-,57+,59-,60+,61+,62+;;/m1../s1Y Key: RMRCNWBMXRMIRW-WYVZQNDMSA-LY |

 |
| Farmakokinetički podaci
 |
| Bioraspoloživost
 | lako je apsorbovan u distalnom delu ileuma
 |
| Vezivanje za proteine plazme
 | Veoma neznatan do specifičnog za transkobalamin plazma proteine Vezivanje za hidroksokobalamin je malo veće nego za cinanokobaliamin
 |
| Metabolizam
 | hepatički
 |
| Poluvreme eliminacije
 | Oko 6 dana (400 dana u jetri)
 |
| Izlučivanje
 | renalno
 |
| Farmakoinformacioni podaci
 |
| Trudnoća
 | ?
 |
| Pravni status
 | POM (UK)  |
| Način primene
 | oralno, iv
 |

**Vitamin B12**, naziva se još „kobalamin“ i „cijanokobalamin“. Po svojoj hemijskoj strukturi vitamin B12 je jedan od najsloženijih vitamina. U kristalnom obliku dobijen je 1948. godine. NJegova struktura utvrđena je desetak godina kasnije, metodom rentgenostrukturne analize. Potpuna sinteza vitamina B12 izvršena je 1972. godine, a prvi su je ostvarili organski sintetičari Robert Vudvord iz SAD i Albert Ešenmozer iz Švajcarske.
Vitamin B12 ne sintetizuju ni biljke ni životinje. Vitamin B12 sintetizuju samo neke vrste bakterija. Na primer, mikroflora preživara sintetizuje vitamin B12 u neophodnim količinama.
Za čoveka su stoga osnovni izvori vitamina B12 proizvodi životinjskog porekla jetra, bubrezi, srce, mišići, govedina i svinjetina. U ovim delovima organizma se nagomilava vitamin B12 koga su proizvele bakterije. Dobar izvor vitamina B12 su riba i jaja. Ovaj vitamin se veoma brzo razgrađuje na svetlosti i zbog toga ga je neophodno čuvati na tamnom mestu.
Vitamin B12 ima značajnih antitumorski efekat i može biti izvor energije ne samo za telo čoveka, već i za njegov centralni nervni sistem. Održava dobro stanje nervnog sistema, poboljšava koncentraciju, pamćenje i ravnotežu. Obzirom da nema testa koji je zlatni standard za nedostatak vitamina B12, nekoliko laboratorijskih testova se izvodi da se potvrdi dijagnozana na koju se sumnja. Vrijednost vitamina B12 u serumu je neprikladna zbog toga što se mijenja kasno, a također je relativno neosjetljiva i nespecifična. Metilmalonska kiselina u mokraći ili u krvnoj plazmi se smatra funkcionalnim markerom vitamina B12 koji se povećava kada se iscrpe zalihe vitamina B12. Ipak, povišene razine metilmalonske kiseline mogu upućivati na često previđeni poremećaj metabolizma, kombiniranu malonsku i metilmalonsku aciduriju (CMAMMA). Najraniji marker nedostatka vitamina B12 su niske razine holotranskobalamina (holoTC), koji je cjelina vitamina B12 i njegove transportne bjelančevine.

## Reference

## Povezano

* Vitamin B1 (Tiamin)
* Vitamin B2 (Riboflavin)
* Vitamin B3 (Nikotinamid)
* Vitamin B5 (Pantotenska kiselina)
* Vitamin B6 (Piridoksin)
* Vitamin B9 (Folna kiselina)
* Vitamin B12 (Cijankobalamin)
* Vitamin H (Biotin)

## Vanjske veze