# Poljaci

**Poljaci** su slavenski narod.

## Ime

Ime Poljak (poljski *polak*(m)/*polka*(ž)) izvodi se od staroslavenske riječi "pole" (polje). Prema tome, ime "Poljaci" je izvedeno iz značenja "stanovnici polja".

## Jezik

Poljaci govore poljskim jezikom, jednim od članova slavenske grane indoeuropske jezične porodice. Tacnije, poljski pripada grupi zapadnoslovenskih jezika.

## Etnografija

### Život i običaji Poljaka

Poljaci su suvremeni europski narod koji je svijetu dao ogroman broj čuvenih znanstvenika, danas ipak velik broj ruralnih Poljaka živi od poljoprivrede i stočarstva (25%) za razliku od Velike Britanije gdje se ovim djelatnostima bavi tek 1.8% stanovništva. Plodna poljska polja obrađuju se ponegdje još uvijek plugom i konjima, a još su se uvijek održala i zaprežna kola koja vuku konji. Tipična seoska poljska kuća je drvena, sa strmim krovovima na dvije vode.
Poljaci su stoljećima živjeli pod feudalizmom i u mnogim krajevima suvremene Poljske očuvale su se mnoge narodne umjetnosti kao što je drvorezbarstvo i dekorativna umjetnost: vez, papirnati ukrasi i dekoracije od slame. Poljaci imaju nekih 50 varijanti regionalnih nošnji koja se oblači prilikom izvođenja narodnih plesova. Poljska ima 5 nacionalnih plesova a jedan od njih je poznat kao Krakowiak.

### Vjerski blagdani

Poljaci su katolici, i većina običaja vezana je uz Božić i Uskrs, kao i običaje vjenčanja.

Postoji i običaj zvan 'Lajkonik', sječanje na pobjedu nad Tatarima 1241., ovu paradu održavaju svakog proljeća u Krakowu.

## Kuhinja

*Pierogi*
Poljaci imaju bogatu tradicionalnu kuhinju ali je ona i pod utjecajem kuhinja stranih naroda sa kojima su dolazili ili su još u kontaktu. Meso raznih vrsta kao i jela od tijesta i razne juhe tipična su za slavensku kuhinju. U području Tatra poznat je sir oscypek (vidi sliku); makówki: božićni kolač; rolada z modrą kapustą (rolano mesos crvenim kupusom, u području Silesije); baba warszawska (kolač sa kvascem, u području Mazovije); kotlet schabowy (sličan bečkoj šnicli); gulasz (gulaš); veoma poznata božićna 'kutia' od maka , brašna, oiraha etc.

## Kultura

*Wycinanki*, tradicionalni ukrasi od papira.
Izrada ukrasa od papira porijeklom je iz Kine, 1600. proširila se i Europom, a osobito je postala popularna među židovskim zajednicama. Tokom 19. stoljeća proizvodnjom sjajnog šarenog papira ovaj običaj preuzeli su i Poljaci, kod njih su poznati pod imenom 'wycinanki'.

## Lončarstvo

Poljsko lončarstvo je veoma kvalitetno, prevladava plava i žuta boja a izrađuju se posude za pećenje, kuhanje, i serviranje, među ostalima i čajnici

## Glazba i ples

Poljaci imaju više narodnih plesova: zbojnicki, polka, krakowiak, mazur, polonez, oberek, goralski, kołomyjka, kujawiak, postoji i ples poljskih židova nazivan zydowski (=židovski). *Kujawiak* je ples poljske etničke grupe Kujavaca (Kujawy), tj. autohtoni Poljaci iz Kujavya. Ovaj ples se iz većih gradova proširio diljem Poljske i doživio više transormacija. Kujavci bijahu rođaci Pomeranaca, Vistulana, Silesijaca i još nekih srodnih plemena koje je Mieško I (960-992) ujedinio u prvu poljsku državu. Prema Oskaru Kolbergu kod muškaraca iz grupe Kujavaca nošnja se sastoji od dugog kaputa (sukmana) sa velikom kragnom, plavih dugih hlaća, čizama, četvrtasti kapa opšivenih krznom i širokog pasa od cevenog platna. Žene Kujavaca žekođer nose duge kapute, suknje sa cvjetnim dezenima, plašteve vezane oko ramena i pregaće preko sukanja čija je boja u kontrastu . Odjeća Kujavaca je tvornička i prilagođena je kraju u kojem žive, hladnom vremenu.

Ples *Zbojnicki* je iz Skalne Podhale na Tatrama u južnoj Poljskoj, na granici sa Slovačkom i Moravskom. Ime je došlo od zbójnik (pl. Zbójnicy) u značenju 'razbojnici). U 17. i 18. st. Bande razbojnika harale su područjem Tatre što su dolazili iz sela područja Górale. Nošnja grupa koja plešu zbojnicki sastoji se od kaputića i hlaća načinjenih od bijele vune.

*Oberek* ili *ober* je najživahniji i naj-akrobatskiji od 5 nacionalnih poljskih plesova, ostala četiri su (*polonez*, *mazur*, *kujawiak* i *krakowiak*). Porijeklom je iz Mazovije u središnjoj Poljskoj. Ime mu je došlo od glagola obracac się (okretati se, vrtjeti se). Ova ples pripada grupi plesova mazurka-ritma, on je *brz*; kujawiak je *lagan* i mazurka *umjeren*.
Sva ova tri plesa su seljačkog porijekla i podnesla su znatnu promjenu, napose mazur i kujawiak.

## Poljaci danas

## Stanovništvo

## Historija

Prvobitno područje naseljavanja plemena Poljaka je oko rijeka Notec i Warta, u okolici današnjih gradova Poznanj i Gniezno. Već u srednjem vijeku to se pleme udružilo sa srodnim plemenom Wislana koji su živjeli u okolici današnjih gradova Krakov i Varšava. Na tim su područjima živjela i druga plemena, kao Gorali, Mazovi, Krakovci i još neki. S osnivanjem jagelovičko-litvanske države, mnogi Poljaci se naseljavaju u područjima današnje jugoistočne Litve, današnjoj zapadnoj polovini Bjelorusije i današnjoj zapadnoj trećini Ukrajine, osim toga u sjevernom dijelu Moravske i sjevernoj Slovačkoj. Tijekom industrijalizacije u 19. stoljeću Poljaci su se selili prema industrijskim centrima Njemačke i Austro-Ugarske.

Nakon Drugog svjetskog rata Poljaci su bili iseljeni iz istočnih dijelova ranijeg poljskog područja i bili naseljeni u zapadne dijelove Poljske koje su do tada naseljavali Nijemci.

## Povezano

* Poljani (zapadni)

## Vanjske veze

* Understanding Matejko's painting The Battle of Grunwald Arhivirano 2006-12-08 na Wayback Machine-u
* Polish Traditions and Customs
* Kultura (Linkovi) Arhivirano 2006-01-25 na Wayback Machine-u
* History of Poland Arhivirano 2006-03-03 na Wayback Machine-u
* Polonistika Arhivirano 2007-04-22 na Wayback Machine-u
* Polish Music Journal Arhivirano 2006-02-08 na Wayback Machine-u
* Contemporary Polish Music Arhivirano 2021-11-25 na Wayback Machine-u

## Reference

## Literatura

* *Dziewanowska, Ada*. Polish Folk Dances & Songs: A Step by Step Guide. New York: Hippocrene Books, 1999.
* Sources of Polish Folk Music / Muzyka Źródeł, vol. 1, Mazowsze. Notes. Polskie Radio CD PRCD 151, 1996.
* *Pawlak, Aleksander*. Folklor Muzyczny Kujaw [Musical folklore of Kujawy]. Kraków: PWM, 1980.
* *Kolberg, Oskar*. Mazowsze Polne in Dzieła Wszystkie [Complete Works], vol. 24-5. Wrocław-Poznań: Polskie Towarzystwo Ludoznawcze, 1963. Reprint of a 1885 publication.
* *Janta, Aleksander*. A History of Nineteenth Century American-Polish Music New York: The Kosciuszko Foundation, 1982.