Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jørgen Strand Larsen

Jørgen Strand Larsen|  |
| Lični podaci |
| Datum rođenja | 6. veljače 2000.  (2000-02-06) |
| Mjesto rođenja |  Fredrikstad, Norveška |
| Visina | 1.94 m |
| Pozicija | napadač |
| Informacija o klubu |
| Trenutni klub |  Crystal Palace |
| Broj na dresu | 22 |
| Profesionalni klubovi\* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Godine** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
| 2017 – 2020 |  Sarpsborg 08 | 48 (6) |
| 2020 – 2022 |  Groningen | 67 (24) |
| 2022 – 2025 |  Celta Vigo | 69 (17) |
| 2024 – 2025 | →  Wolverhampton Wanderers | 35 (14) |
| 2025 – 2026    |  Wolverhampton Wanderers | 22 (1) |
| 2026 – |  Crystal Palace | 14 (3) |
| **Nacionalna reprezentacija\*\ |
| **Godine** | **Reprezentacija** | **Uta. (gol.)** |
| 2020 – |  Norveška | 29 (6) |

 |
| \* Nastupi i golovi u profesionalnim klubovima koji se računaju samo za službene utakmice i tačni su do 27.6.2026.  |

**Jørgen Strand Larsen** (norveški izgovor: [ˈjøːɾɡən strɑn ˈlɑːɾsən]; Fredrikstad, 6. veljače 2000.), norveški nogometaš i reprezentativac koji igra kao napadač. Trenutno igra za Crystal Palace u FA Premier ligi.

Strand Larsen seniorsku je karijeru započeo u Sarpsborgu 08 u Norveškoj, odakle je dalje išao igrati u Groningen, Celtu Vigo i Wolverhampton Wandererse. Godine 2026. potpisuje za Crystal Palace, s kojim je u prvoj sezoni osvojio Konferencijsku ligu.

Za reprezentaciju Norveške debitirao je 2020. godine, a prvo veliko natjecanje na kojem je sudjelovao bilo mu je FIFA Svjetsko prvenstvo 20026. godine.
# Mehdi Taremi

Mehdi Taremi
مهدی طارمی|  |
| Lični podaci |
| Datum rođenja | 18. srpnja 1992. |
| Mjesto rođenja |  Bušeher, Iran |
| Visina | 1.85 m |
| Pozicija | napadač |
| Informacija o klubu |
| Trenutni klub |  Olimpijakos |
| Broj na dresu | 99 |
| Profesionalni klubovi\* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Godine** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
| 2010 – 2012 |  Šahin Bušeher | 8 (1) |
| 2012 – 2014 |  Irandžavan | 22 (12) |
| 2014 – 2018 |  Persepolis | 87 (45) |
| 2018 – 2019 |  Al-Garafa | 30 (13) |
| 2019 – 2020 |  Rio Ave | 30 (18) |
| 2020 – 2024 |  Porto | 122 (64) |
| 2024 – 2025 |  Inter Milan | 26 (1) |
| 2025 – |  Olimpijakos | 0 (0) |
| **Nacionalna reprezentacija\*\ |
| **Godine** | **Reprezentacija** | **Uta. (gol.)** |
| 2015 – |  Iran | 95 (55) |

 |
| \* Nastupi i golovi u profesionalnim klubovima koji se računaju samo za službene utakmice i tačni su do 1.9.2025.  |

**Mehdi Taremi** (perzijski: مهدی طارمی; Bušeher, 18. srpnja 1992.), iranski nogometaš i reprezentativac koji igra kao napadač. Trenuntno je član Olimpijakosa. Karijeru je započeo u lokalnom klubu Šahin Bušeher, gdje je u dvije godine odigrao niti 10 utakmica i postigao samo jedan gol. Klub ga je na zimu 2012. godine pustio na odsluženje vojnog roka, ali nakon što nije uspio pronaći vojni nogometni klub koji bi ga primio morao je odslužiti vojni rok u redovnim uvjetima. Nakon vojnog roka potpisuje za Irandžavan, gdje je također igrao dvije sezone; u sezoni 2013./2014. postigao je 12 golova u 22 utakmice i bio drugi najbolji strijelac kluba te sezone iza Moktara Džomehzadeha.

Nakon toga potpisuje za Persepolis, gdje je igrao ukupno četiri sezone, do 2018. godine. S Persepolisom je 2017. godine postao iranski prvak, a iste godine osvojio je i Iranski superkup. Godine 2018. potpisuje za Al-Garafu u Kataru, gdje u jednoj sezoni osvaja nacionalni kup. Dobre igre u Aziji donose mu transfer u Europu, kada ga 2019. godine kupuje portugalski Rio Ave. U svojoj jedinoj sezoni za klub postigao je 18 ligaških golova, čime je bio izjednačen na listi najboljih strijelaca lige te sezone. To mu je donijelo transfer u Porto, s kojim je 2022. godine osvojio trostruku krunu.

Za seniorsku reprezentaciju Irana debitirao je 2015. godine. Debi na velikom natjecanju imao je na Svjetskom prvenstvu 2018. godine u Rusiji. Naredne godine igrao je polufinale Azijskog kupa s Iranom. Godine 2022. bio je u kadru reprezentacije za Svjetsko prvenstvo u Kataru, gdje je postigao dva gola u porazu od Engleske (6:2).

Mehdi Taremi je rođen kao treće i najmlađe dijete u obitelji. Njegov stariji brat Mohamamad Taremi također je nogometaš. U travnju 2022. godine bio je meta rasističkog članka što ga je objavio Sporting CP, glavni rival Taremijevog Porta, a u kojem je Taremi opisan kao "šarmer zmija" i "Perzijanac koji je uvijek spreman izvoditi cirkuske trikove"; članak, koji je naknadno uklonjen, izazvao je oštre kritike diljem Portugala, a reagirao je i iranski ambasador u Portugalu.
# Suri orao

| Suri orao
 |
| --- |
|  |
| *Aquila chrysaetos* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Falconiformes  |
| Porodica:
 | Accipitridae  |
| Rod:
 | *Aquila*  |
| Vrsta:
 | A. chrysaetos  |
| Dvojni naziv
 |
| **Aquila chrysaetos** (Linnaeus, 1758.) |
|  |
| Svjetska staništa surog orla Svijetlo zelena = Gnjezdišta Plava = Zimovališta Tamno zelena = Cjelogodišnja staništa
 |

**Suri orao** (lat. *Aquila chrysaetos*) je vrsta orla koji je velik 1 m s rasponom krila preko 2 m i težak 2,5 do 7 kg. Pripada orlovima u porodici jastrebova. Ta vrsta orla živi u Sjevernoj Americi, Europi i Aziji i ugrožena je vrsta u Hrvatskoj.

## Opis

Suri orao u letu
*Aquila chrysaetos*
Odrasli suri orao ima tijelo pokriveno tamnosmeđim perjem. Ima velika i snažna krila te može letjeti vrlo visoko, glavu s oštrim i snažnim kljunom kojim žrtvu raskida na komadiće i velikim očima s kojima odlično vidi. Ima duge noge s kandžama koje mogu biti velike nekoliko centimetara i njima raskida meso žrtve. Ima dugi rep koji je dug otprilike 35 cm.

### Razmnožavanje

Parenje započinje u siječnju ili u svibnju kad ženka u gnijezdo snese 2 bijela jaja i grije ih 45 dana. Kasnije se izlegu mladunci koji su pokriveni mekim bijelim paperjem te su veliki svega nekoliko cm.

### Stanište

Živi većinom na planinama i u šumama Sjeverne Amerike, Sjeverne Azije, Sjeverne Afrike i Europe.

### Prehrambene navike

Suri orao jede mnoge životinje. Najčešće se hrani sviscima, zečevima i miševima, a ponekad se zadovolji i lisicom, lešinom, pticama, mladim jelenima, stokom, domaćom ovcom i mlade domaće koze.

## Podvrste

Postoji nekoliko podvrsta surog orla. To su:

* *Aquila chrysaetos chrysaetos*, živi u Europi, Pirenejskom poluotoku i Sibiru
* *Aquila chrysaetos canadensis*, živi u Sjevernoj Americi
* *Aquila chrysaetos daphanea*, živi u Kazahstanu, Mandžuriji i sjeverozapadnoj Kini
* *Aquila chrysaetos homeryi*, živi u Sjevernoj Africi, Turskoj i Iranu
* *Aquila chrysaetos japonica*, živi u Japanu i Koreji
* *Aquila chrysaetos kamtschatica*, živi u istočnom Sibiru, Altaju i Kamčatki

## Vanjske veze

Članak o surom orlu

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Suri orao** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Surom orlu** |
# FIFA Svjetsko prvenstvo 1934.

| FIFA Svjetsko prvenstvo 1934. |
| --- |
| *Campionato Mondiale di Calcio* |
|
Službeni plakat prvenstva |
| **Detalji** |
| **Domaćin(i)** |  Italija
 |
| **Vrijeme održavanja** | 27. maj - 10. jun 1934.
 |
| **Broj reprezentacija** | 16
 |
| **Stadioni** | 8 (u 8 gradova) |
| **Plasman** |
| **Prvaci**  | **Italija** |
| **Drugoplasirani**  |  Čehoslovačka
 |
| **Trećeplasirani**  |  Njemačka
 |
| **Četvrtoplasirani** |  Austrija
 |
| **Statistika** |
| **Broj utakmica** | 17
 |
| **Broj golova** | 70  (4.12 po utakmici) |
| **Ukupno gledatelja** | 363.000  (21.353 po utakmici) |
| **Najbolji strijelac** |  Oldřich Nejedlý (5 golova) |
| Infokutija ažurirana: 24.6.2015. |

**FIFA Svjetsko prvenstvo 1934.** je bilo drugo izdanje FIFA Svjetskog prvenstva, Svjetskog prvenstva za muškarce u fudbalu. Domaćin je bila Italija od 27. maja do 10. juna 1934. godine.

 Ovo svjetsko prvenstvo bilo je prvo za koje je bilo potrebno igrati kvalifikacije. 32 tima su učestvovala u kvalifikacijama. Poslije kvalifikacija 16 timova se izborilo za prolaz na šampionat. Na njemu se nije takmičio Urugvaj, koji je trebao da brani titulu, ali ni Jugoslavija koja je na prethodnom dijelila 3. mjesto sa Sjedinjenim Američkim Državama.
# FIFA Svjetsko prvenstvo 1962.

|  |
| --- |
| **Svjetsko prvenstvo u nogometu - Čile 1962.** |
|
[[Datoteka:|150px|center|Svjetsko prvenstvo u nogometu - Čile 1962.]]
 |
| **Zemlja domaćin** | Čile
 |
| **Broj reprezentacija** | 16
 |
| **Svjetski prvaci** | Brazil
 |
| **Broj utakmica** | 32
 |
| **Broj postignutih golova** | 89
 |
| **Najbolji strijelac** | Dražen Jerković, (Jugoslavija) 5 pogodaka
 |
| **Najbolji igrač** | nije biran
 |

Konačni plasman sudionica nogometnog SP-a 1962.
**Svjetsko prvenstvo u nogometu - Čile 1962.**, službenog naziva **1962 FIFA World Cup**, održalo se u Čileu od 30. svibnja do 17. lipnja **1962**. godine. Glavni organizator prvenstva je svjetska nogometna federacija FIFA.

## Kvalifikacije

Ukupno je 56 nacionalnih reprezentacija učestvovalo u kvalifikacijama za svjetsko prvenstvo 1962. godine igranom u Čileu. Ukupno je odigrano 92 kvalifikaciona meča gdje je dato 325 golova. Od 56 reprezentacija koliko ih je učestvovalo u kvalifikacijama samo 14 njih je obezbjedilo učešće na završnom turniru. Domaćin Čile i aktuelni šampion Brazil su bili automatski kvalifikovani na turnir bez kvalifikacija.

## Gradovi-domaćini i stadioni

| Santiago
 | Viña del Mar
 |
| --- | --- |
| Estadio Nacional
 | Estadio Sausalito
 |
| ﻿ / ﻿ | ﻿ / ﻿ |
| Kapacitet: **66,660** | Kapacitet: **18,037** |
|  |  |
| Rancagua
 | Arica
 |
| Estadio Braden Copper Co.
 | Estadio Carlos Dittborn
 |
| ﻿ / ﻿ | ﻿ / ﻿ |
| Kapacitet: **18,000** | Kapacitet: **17,786** |
|  |  |

## Finale

17. juni 1962.14:30 (UTC -04)

| Brazil  | 3–1
 |  Čehoslovačka |
| --- | --- | --- |
| Amarildo  17' Zito  69' Vavá  78' | Izvještaj
 | Masopust  15' |

Estadio Nacional, Santiago de ChileGledatelja: {{{attendance}}}Sudac: Nikolay Latyshev

|  |
| --- |
| **Pobjednici Svjetskog nogometnog prvenstva 1962.** |
|  **BRAZIL2. naslov** |

## Konačni poredak

|  |
| --- |
|  Brazil
 |
|  Čehoslovačka
 |
|  Čile
 |

## Vanjske veze

* Svetsko prvenstvo 1962. na FIFA sajtu Arhivirano 2012-10-10 na Wayback Machine-u
* RSSSF arhiva - Čile 1962.
* Istorija Svetskog prvenstva - Čile 1962. Arhivirano 2009-01-06 na Wayback Machine-u
# FIFA Svjetsko prvenstvo 1966.

Konačni plasman sudionica nogometnog SP-a 1966.
**Svjetsko prvenstvo u nogometu - Engleska 1966.**, službenog naziva **1966 FIFA World Cup**, održalo se u Engleskoj od 11. do 30. srpnja **1966**. godine.

## Konačni poredak

|  |
| --- |
|  **Engleska** |
|  **Njemačka** |
|  **Portugal** |

## Vanjske veze

* SP 1966. na fifa.com Arhivirano 2010-06-15 na Wayback Machine-u (`en`)
* RSSSF Archive of finals
* Planet World Cup – England 1966
* RSSSF Archive of qualifying rounds
# FIFA Svjetsko prvenstvo 1978.

Konačni plasman sudionica nogometnog SP-a 1978.
**Svjetsko prvenstvo u nogometu - Argentina 1978.**, službenog naziva **1978 FIFA World Cup**, održalo se u Argentini od 1. do 25. lipnja **1978**. godine.

## Konačni poredak

|  |
| --- |
|  **Argentina** |
|  **Nizozemska** |
|  **Brazil** |

## Vanjske veze

* SP 1978. na fifa.com Arhivirano 2010-06-14 na Wayback Machine-u (`en`)
* RSSSF Archive of finals
* Planet World Cup – Argentina 1978
* RSSSF Archive of qualifying rounds
# FIFA Svjetsko prvenstvo 1986.

Konačni plasman sudionica nogometnog SP-a 1986.
**Svjetsko prvenstvo u nogometu - Meksiko 1986.**, službenog naziva **1986 FIFA World Cup**, održalo se u Meksiku od 31. svibnja do 29. lipnja **1986**. godine.

## Konačni poredak

|  |
| --- |
|  **Argentina** |
|  **Njemačka** |
|  **Francuska**  |

## Vanjske veze

* SP 1986. na fifa.com Arhivirano 2019-06-16 na Wayback Machine-u (`en`)
* Povijest SP: Meksiko 1986.
* RSSSF Archive of finals
* Planet World Cup – Mexico 1986
* RSSSF Archive of qualifying rounds
# Govor

Govor
**Govor** je optimalna zvučna čovječja komunikacija oblikovana ritmom rečenica, riječi i slogova.
Temeljna je dihotomija govora na glas i tekst, što su dvije raznorodne, istovremene i međusobno usklađene komunikacije. *Glas* je oblikovan posebnim govornim znacima, a *tekst* je poruka oblikovana jezikom i odgovara Saussurovom pojmu parole.

Kod nekih životinja zapažena je sposobnost oponašanja ljudskog govora. Najpoznatije među njima su papige.

Poremećaji koji posebno ističu probleme pri govoru jesu mucanje, afazija i gluhoća.
# Opis

*Za ostale upotrebe, pogledajte Opis (razvrstavanje).*
**Opis** (akad. *Upî* ili *Upija*, grč. Ὦπις) je bio drevni babilonijski grad na rijeci Tigris, pokraj modernog Bagdada. Točna lokacija grada danas nije poznata, no iz akadskih i grčkih tekstova zna se kako se grad nalazio na istočnoj obali rijeke Tigris, odnosno pokraj njegovog pritoka Diyala.

## Historija

### Babilonijsko razdoblje

Opis se prvi put spominje početkom 2. tisućljeća pr. Kr. U 14. stoljeću pne. grad postaje administrativnim centrom Babilonije. Babilonci su prokopali „kraljevski kanal“ između Eufrata i Tigrisa, koji je završavao pokraj Opisa. Babilonijski kralj Nabukodonosor II. izgradio je Medijski zid da zaštiti svoju zemlju od moguće medijske invazije, koji je također završavao pokraj Opisa.

### Perzijsko razdoblje

Tijekom listopada 539. pne. babilonijski kralj Nabonid branio je Opis od perzijske invazije predvođene Kirom Velikim. Babilonci su u bitci kod Opisa teško poraženi, zbog čega se lokalno stanovništvo pobunilo protiv njihove babilonske vlade. Nedugo kasnije, Kir Veliki osvojio je i Babilon, čime je Babilonija bila potpuno pokorena od strane Perzijskog Carstva. Opis se nalazio na perzijskoj kraljevskoj cesti koja je spajala elamski glavni grad Suzu sa središtem Asirije, odnosno kasnije lidijskim glavnim gradom Sardom.

### Makedonsko razdoblje

U rujnu 331. pne. Aleksandar Makedonski porazio je perzijskog vladara Darija III. Kodomana u bitci kod Gaugamele, nakon čega je vjerojatno u isto vrijeme pokorio i Opis te Babilon. Nekoliko godina kasnije, Aleksandar je bio prisiljen vratiti se iz Indije zbog pobune u Opisu, a njegovi vojnici ponovo su se pobunili i 324. pne. U cilju da primiri Makedonce i Perzijance, u Opisu se ožeio Stateirom II. (kćeri bivšeg vladara Darija III. Kodomana), dok je neposredno ranije u Suzi održao masovno vjenčanje između perzijskog i makedonskog plemstva, čime je želio osnažiti njihov savez.

Seleuk I. Nikator, jedan od Aleksandrovih dijadoha, krajem 4. stoljeća pne. osnovao je Seleukidsko Carstvo te je izgradio novi glavni grad Seleukiju na zapadnoj obali Tigrisa, nasuprot Opisu.

Tijekom 2. stoljeća pne. Seleukidi padaju pred Partskim Carstvom, a Parti ponovo na istočnoj obali pokraj Opisa osnivaju novi grad Ktezifont.

## Poveznice

* Babilon
* Ktezifont
* Kraljevska cesta
* Medijski zid
* Bitka kod Opisa

## Reference

## Vanjske veze

* Opis (Livius.org, Jona Lendering)
* Kir Veliki (enciklopedija Iranica, M. A. Dandamayev) Arhivirano 2009-07-31 na Wayback Machine-u
* Aleksandar Makedonski: Pobuna u Opisu (Livius.org)
# Argument

**Argument** (iz latinskog *argumentum* = "dokaz, razlog") stoji za:

* argument, u logici, obrazložavanje izjave (zaključak) kroz druge izjave
* argument (lingvistika), u gramatici, jedan izraz, koji je potpunjava predikat
* argument (književnost), kratak sažetak književnog dela, obično stavljen na njegov početak

Matematika:

* pojam za određenu vrijednost funkcije je, vidi funkcija (matematika), funkcija (programiranje), parametar (informatika)
* Kut, kojega kompleksni broj s pozitivnom realnom osi uključuje
# Citiranje

**Citiranje** je doslovno navođenje nečijih riječi uz pružanje reference na publikaciju (članak, knjiga, web stranica) iz koje su preuzete te riječi, sa dovoljnim detaljima kako bi se ta publikacija mogla pouzdano identificirati.

## Svrha citiranja

Citiranjem ostvarujemo nekoliko ciljeva:

* pomažemo čitateljima da lakše pronađu dodatne pouzdane informacije o temi
* povećavamo stručnost i kredibilitet našeg rada
* omogućavamo laku provjeru točnosti i pouzdanosti sadržaja
* izbjegavamo plagiranje i pripisujemo zasluge autoru koji ih zaslužuje

Citiranost monografija, izvornih znanstvenih članaka i preglednih članaka koji su tako kategorizirani u citatnim bazama povećava faktor odjeka znanstvenog časopisa i time njegov ugled i važnost u znanstvenoj zajednici.

## Način citiranja

Osnovno pravilo je da se svaki citat stavi u navodnike. Također je potrebno navesti bibliografski podatak rada i brojku stranice na kojoj je autor napisao riječi koje se citiraju.

## Povezano

* Znanstvena metoda
* Primarna literatura
* Sekundarna literatura
* Tercijarna literatura
* Hrvatska znanstvena bibliografija
* Fusnota
* Plagijat

## Reference

## Literatura

* Uzelac, Alan. *Upute za izradu studentskih pisanih radova : seminarski i diplomski radovi*, 3. neizmijenjeno izd., Pravni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2009., ISBN 978-953-270-029-9.

## Vanjske veze

* Works Cited, References, and Bibliography - What's the difference. A research guide for students.
* Prijedlog uputa za citiranje literature. Odsjek za informacijske znanosti. Arhivirano 2007-06-09 na Wayback Machine-u
# Književna republika

| *Književna republika* |
| --- |
|  |
| Tip | mjesečnik |
| Format | 24 cm |
| Izdavač | Hrvatsko društvo pisaca |
| Glavni urednik | Velimir Visković |
| Osnivanje | 2003.– |
| Jezik | srpskohrvatski |
| Sjedište | Zagreb, Basaričekova 24 |
| Država | Hrvatska |
| ISSN | 1334-1057 |
| OCLC | 536005889 |

**Književna republika** je časopis za književnost koji izdaje Hrvatsko društvo pisaca u Zagrebu.

## Historija

Nakon što je dugogodišnja redakcija časopisa Društva hrvatskih književnika *Republika* istupila 2002. godine iz tog društva zbog nacionalističkih ispada prema članici uredništva, više im nije bilo dopušteno da nastave uređivati časopis društva. Odmah su osnovali drugo društvo pod nazivom Hrvatsko društvo pisaca i u njemu nastavili izdavati časopis pod promijenjenim imenom *Književna republika*. Prvi predsjednik novog društva bio je Velimir Visković, koji je nastavio uređivati *Književnu republiku* od prvog broja istom uređivačkom koncepcijom kao ranijih desetljeća *Republiku* i ritmom od 12 brojeva godišnje. Također i ostali članovi redakcije *Književne republike* su od prvog broja bili isti oni koji su ranije s Viskovićem uređivali *Republiku*: Tonko Maroević, Branimir Donat i Sibila Petlevski.

## Povezano

* Prilozi diskusiji o srpskohrvatskom jeziku u *Književnoj republici* 2003-2009
* Književna kritika
* Književnost
* Hrvatsko društvo pisaca

## Izvori

## Vanjske veze

* *Književna republika* Arhivirano 2017-06-16 na Wayback Machine-u (internetska stranica)
* Članci objavljeni u *Književnoj republici* mogu se čitati u Central and Eastern European Online Library (CEEOL) (`en`)
* *Književna republika* je indeksirana u Zeitschriftendatenbank (ZDB) (`de`)
* Indeksiranost *Književne republike* u Kongresnoj biblioteci (LCCN) (`en`)
# Kroatistika

**Kroatistika** (njem. *Kroatistik*), u širem značenju, znanstvena disciplina koja s različitih motrišta (lingvističkog, arheološkog, historijskog, etnološkog, ekonomskog, političkog, kulturološkog i dr.) proučava Hrvatsku i njezine stanovnike. U tom značenju katkad se koriste i nazivi *hrvatski studiji* i *kroatologija*. U užem značenju, to je disciplina koja se bavi proučavanjem jezične i književne produkcije na području Hrvatske. U tom značenju poznata je i kao *hrvatska filologija*, a s bosnistikom, montenegristikom i serbistikom čini serbokroatistiku, koja proučava srpskohrvatski jezik i književnost te pripada slavistici.

## Povezano

* hrvatska književnost
* hrvatska kultura
* hrvatski
* kroatizam
* srpskohrvatska književnost
* srpskohrvatski jezik
* serbokroatistika
* jugoslavistika
# Polemika

**Polemika** (starogrčki πόλεμος Polemos, suočavanje, konflikt, rat ") označava oštre rasprave u okviru političkih, književnih ili znanstvenih diskusija.

Polemičko novinarstvo je uobičajeno u zemljama gdje klevete zakonski nisu strogo kažnjive.

## Oznake

Polemizirati znači boriti se protiv drugoga mišljenja. **Polemičar** ne želi konsenzus, nego želi u retoričkim natječaju pobijediti.

Kao suprotnost polemici ponekad se spominje apologija.

Karakteristike polemike često su oštre i direktne izjave, a često i osobni napadi s ciljem *demaskirati* protivnika.

Često se iznose pretjerivanja, ironije i sarkazmi sa ciljem umanjiti protivnikovu vjerodostojnost, njegov ugled i eventualno i njegovu integritet.

Polemika je često negativno konotirana iako je u nekom pogledu jedan od temelja parlamentarne demokracije: Predizborna utrka bez polemike nebi postojala kao takva.
# Dijalektika

**Dijalektika** (starogrčki *διαλεκτική τέχνη*, dialektiké téchne, umijeće razgovaranja i raspravljanja, latinski *ars dialectica*, umjetnost vođenja razgovora) je filozofski pojam koji ima više značenja.

U povijesti filozofije dijalektika je imala mnogo značenja: metoda pobijanja na temelju neizravnih dokaza, sofistička argumentacija, proces spoznavanja od osjetilne stvarnosti do spoznaje nadnaravne stvarnosti; proces prelaska od implicitnog k eksplicitnom bilo u metafizičkom bilo na logičkom području, ili kao službena logika.

Od 18. stoljeća nastaje novo korištenje izraza: teorija u suprotnosti stvari ili pojmova, kao i otkrivanje te ukidanje tih suprotnosti. Čisto shematski dijalektika može biti pojednostavljeno opisana u ovom novijim smislu, kao diskurs. Problemi i proturječnosti koje se suočavaju kao antiteze, rezultiraju rješenjem ili novim razumijevanjen zvanom sinteza.

Ova shema se općenito odnosi između ostalog na proturječnosti između pojma i objekta u metodičkom otkrivanju istine, do razlike između sudionika u raspravi i raspravu o pravim razlikama u prirodi ili društvu.

## Vanjske veze

* Petrićevo tumačenje Platonove dijalektike Arhivirano 2007-06-12 na Wayback Machine-u

## Povezano

* Hermeneutika
* Dijalektički materijalizam
# Razgovor

Arnold Lahovski: *Razgovor*
**Razgovor** označava izmjenu riječi i uz njih vezanih pojmova, odnosno, u najširem smislu, komunikaciju između dvoje ili više ljudi. U užem smislu se pod time podrazumijeva isključivo verbalna komunikacija, pa se tada koristi razgovor
. Za razgovore koji su više formalne prirode, odnosno imaju ograničenu ili unaprijed određenu temu koristi se izraz rasprava.

Za razgovore koji se vode pisanim putem se koristi izraz korespodencija. Za razgovor preko Interneta u stvarnom vremenu se koristi izraz chat.

## Vanjske veze

* Basicincome.com, a short summary of Milton Wright's The Art Of Conversation
* Turningtooneanother.net Arhivirano 2009-09-08 na Wayback Machine-u, advice on initiating conversations and links to conversational organizations. Arhivirano 2009-10-10 na Wayback Machine-u
* Article on developing basic communication skills Arhivirano 2008-06-09 na Wayback Machine-u
* Conversation Café, devoted to creating a "culture of conversation."
* Empathic listening skills How to listen so others will feel heard, or listening first aid (University of California). Download a one hour seminar on empathic listening and attending skills.
* Lifehack howto on Small Talk Arhivirano 2010-01-05 na Wayback Machine-u
* Table Topics Using question cards to stimulate conversation
* "The art of conversation", *Economist*, 19 December 2006 Arhivirano 2009-08-25 na Wayback Machine-u
* Conversation techniques Methods and ideas to initiate and sustain a conversation.
* Compelling Conversations Conversation questions and quotations that prompt engaging conversations for native speakers and English as a Second Language students.

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **People in conversation** |
|  | Potražite natuknicu razgovor u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Oksford

**Oxfordij** je prvi stadij epohe kasne jure. Pokriva vrijeme između 161,2 ± 4 Ma i 155,7 ± 4 Ma (miliona godina).

Ime je dobio po gradu Oxfordu u Engleskoj.

## Literatura

* GeoWhen Database - Oxfordian

| Jurski period
 |
| --- |
| Donja jura
 | Srednja jura
 | Gornja jura
 |
| Hetangij
 | Sinemurij
 | Plinsbah
 | Toarcij
 | Alen
 | Bajocij
 | Bat
 | Kalovij
 | Oksford
 | Kimeridž
 | Titon
 |