# Azovsko more

| Azovsko more  |
| --- |
| Satelitska fotografija Azovskog mora
 |
| **Lokacija** | Istočna Europa
 |
| **Koordinate** | ﻿ / ﻿ |
| **Vrsta** | rubno more
 |
| **Granična mora** | Crno more
 |
|  |
| **Površina** | 39.100 km²
 |
| **Zapremina** | 290 – 320 km³
 |
| **Prosječna dubina** | 7 m
 |
| **Najveća dubina** | 14 m
 |
| **Najveća širina** | 180 km
 |
| **Najveća duljina** | 360 km
 |
|  |
| **Površina sliva** | 586.000 km²
 |
| **Širi sliv** | crnomorski
 |
| **Glavni pritoci** | Don, Kuban
 |
| **Količina padalina** | 400 – 600 mm/god.
 |
| **Hlapljenje** | 160 mm/god.
 |
| **Akumulacijski period** | 10 – 20 god.
 |
| **Temperatura** | 0 – 25 °C
 |
| **Salinitet** | 10,9 ‰
 |
|  |
| **Otoci** | Jejska kosa, Zelenji, Boljšoj Dzendzik
 |
| **Duljina obale** | 1860 km
 |
| **Obalne države** |  Rusija  Ukrajina
 |

**Azovsko more** (latinski:  *Palus Maeotis* ; grčki: Μαιῶτις λίμνη ili Propontis ili sada latinski:  *mare Asoviense* ; ruski: Азовское море; ukrajinski: Азовське море, Озівське море; adigejski: *Хы мыутӏэ/Xı mıut’ə*; krimskotatarski: *Azaq deñizi*) je najpliće more na svijetu, povezano Kerčkim vratima s Crnim morem na jugu. Na sjeveru i zapadu je omeđeno Ukrajinom, a na istoku Rusijom.

## Hidrografija

Azovsko more dugo je 340 km i široko 135 km, ukupne površine od 37 600 km² Najveće rijeke koje se ulijevaju su Don i Kuban, uz brojne manje; Mijus, Berda, Obitočnaja i Eja što ima za poslijedicu niži salinitet mora te unos velike količine mulja. Na zapadu leži 113 km dugi pješčani Arabatski rt i vrlo slani Sivaški zaljev koji ga dijeli od poluotoka Krim. Azovsko more je najpliće more na svijetu s prosječnom dubinom od 12 m i najvećom dubinom od 14 m. Na mjestima s velikim nanosima mulja, prosječna dubina je manja od 1 metra, kao kod Zaljeva Taganrog. Glavna morska struja ide u smjeru suprotnom od kazaljke na satu. Salinitet se kreće od 1 do 15 promila (u usporedbi s oceanskih 30-40 promila) i ovisi o mjestu i godišnjem dobu. Tako da je kod Zaljeva Taganrog gotovo slatkovodno, ali je kod Sivaškog zaljeva vrlo slano.
Plitkost i nizak salinitet čine Azovsko more podložno smrzavanju, tokom zimskih mjeseci od decembra do polovice marta. Danas kad je došlo do globalnog zatopljenja, Azovsko more se više ne ledi u potpunosti, kao nekad tokom 18. i 19. vijeka pa sve do kraja 1970-ih kad se redovito smrzavalo do početka februara.

Pogled na Kerčka vrata
Srednja razina vode mora varira do 33 cm od godine do godine, ovisno o dotoku rijeka, plimne oscilacije razine vode dosežu do 5,5 m.

Najveće luke na Azovskom moru su Taganrog, Mariupolj, Jejsk i Berdjansk
 koje usprkos tome što je promet velikim oceanskim brodovima jako otežan zbog nanosa mulja i plitkog mora, imaju velik promet.

## Klima

Azovsko more ima Kontinentalnu klimu po Köppenovoj klasifikaciji klime, sa hladnim zimama kad se jaki mrazevi izmjenjuju sa naglim zatopljenjima, i čestim maglama.

## Flora i fauna

Azovsko more zbog svoje plitkoće, i velike količine hrane koju donose rijeke, bogato je morskim organizmima. Fauna Azovskog mora ima više od 300 vrsta beskralježnjaka i oko 80 vrsta riba, osobito je bogato sardinama i inćunima.

## Reference

## Vanjske veze

* Sea of Azov na portalu Encyclopædia Britannica Online (`en`)