Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sabaudia, Latina

| Sabaudia
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Italija
 |
| Regija
 | Lazio
 |
| Provincija
 | Latina
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2026.) | 19.326
 |
| Gustina stanovništva
 | 133 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Nadmorska visina
 | 17 m
 |
| Površina
 | 145,8 km²
 |
| SabaudiaSabaudia (Italije)
 |

**Sabaudia** je naselje u Italiji u provinciji Latina, u regiji Lazio.

Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 8743 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 19 m.

## Reference

## Literatura

* Gino Moliterno, ur. (2003). *Encyclopedia of Contemporary Italian Culture* (Routledge; Routledge World Reference izd.). ISBN 0415285569.
* Marco Armiero, Marcus Hall, ur. (2010). *Nature and History in Modern Italy (Ecology & History)* (1st izd.). Ohio University Press. ISBN 0821419161.
* Francesco Guicciardini (1984). *The History of Italy*. Princeton University Press. ISBN 0691008000.
* Roy P. Domenico (2001). *The Regions of Italy: A Reference Guide to History and Culture*. Greenwood. ISBN B001BWSQ66.
* Catherine B. Avery, ur. (1972). *The New Century Italian Renaissance Encyclopedia* (Simon & Schuste izd.). ISBN 0136120512.
* Frank J. Coppa (1985). *Dictionary of Modern Italian History*. Greenwood. ISBN 031322983X.

## Vanjske veze

 Wikimedia Atlas of Italy

* by the CIA Factbook Arhivirano 2017-07-09 na Wayback Machine-u
* Italian Railways
* Italian National and Regional Parks
* History of Italy: Primary Documents
* List and maps of archaeological sites in Italy
* WWW-VL: History: Italy Arhivirano 2021-08-15 na Wayback Machine-u at IUE
# Tarzan and His Mate

| Tarzan and His Mate |
| --- |
| kino-poster |
| Režija | Cedric Gibbons Jack Conway (van špice) James C. McKay (van špice) |
| Producent | Bernard H. Hyman |
| Scenario | Edgar Rice Burroughs *(likovi)* James Kevin McGuiness *(scenario)* Howard Emmett Rogers *(adaptacija)* Leon Gordon *(adaptacija)* |
| Uloge | Johnny Weissmuller Maureen O'Sullivan Neil Hamilton Paul Cavanagh |
| Fotografija | Clyde De Vinna Charles G. Clarke |
| Montaža | Tom Held |
| Distribucija | MGM |
| Premijera | 16. aprila 1934 (1934-04-16) |
| Trajanje | 104 min. |
| Zemlja |  Sjedinjene Države |
| Jezik | engleski |
| Budžet | 1,279,142 $ *(proc.)* |
| Kronologija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Prethodi:
 | Sl(ij)edi:
 |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| *Tarzan the Ape Man* | *Tarzan Escapes* |

 |

Tarzan and His Mate je američki igrani film snimljen 1934. u režiji Cedrica Gibbonsa. Predstavlja drugi film iz serije o Tarzanu u kojoj je naslovni lik tumačio Johnny Weissmuller. Radnja pokazuje sukob Tarzana s Harryjem Holtom oko groblja slonova.

Film je poznat kao jedan od posljednjih snimljenih prije ustanovljena novog, strogog cenzorskog kodeksa u Hollywoodu, odnosno sadrži scenu u kojoj se lik Jane pliva gola; za tu je scenu umjesto Maureen O'Sullivan kao dublerka korištena olimpijska plivačica Josephine McKim. Te su scene bile izbačene iz kasnijih verzija, a original je publici postao dostupan tek 1986.

## Vanjske veze

* *Tarzan and His Mate* na sajtu IMDb
* *Tarzan and His Mate* na filmskoj bazi podataka TCM
# Johnny Weissmuller

| Johnny Weissmuller |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Peter Johann Weissmüller (1904-juna-02)2. juna 1904. Freidorf, Austro-Ugarska (danas Rumunjska) |
| Smrt | 20. januara 1984. (dob: 79) Acapulco, Meksiko |
| Supružnik | Maria Brock Mandell Bauman (1963-1984) Ailene Gates (1948-1962) Beryl Scott (1939-1948) Lupe Vélez (1933-1939) Bobbe Arnst (1931-1933) Camilla Louiee (? - ?) |
| Znamenite uloge |
| Tarzan |

**Johnny Weissmuller** (Freidorf, 2. lipnja 1904. - Acapulco, 20. siječnja 1984)[1][2] je bio američki plivač, peterostruki olimpijski pobjednik. Nakon plivačke ostvario je i uspješnu karijeru filmskog glumca.

Rođen je kao **János Weissmüller** u predgrađu današnjeg Freidorfa, tada u Austro-Ugarskoj, danas Rumunjske. Ubrzo nakon njegovog rođenja obitelj je emigrirala u SAD, i tada je njegovo ime upisano u knjigu imigranata kao *Johan*. Već od ranih dječačkih dana najradije provodi dane plivajući na jezeru Michigan, u Chicagu gdje je živio.

Počeo se natjecati 1921. godine, te odmah izazvao pažnju pobjedama ali i poboljšanim stilom slobodnog plivanja, kraulom. Kako je kao mjesto rođenja u dokumentima naveo SAD, nije bilo prepreke da nastupa i za reprezentaciju.

Na Olimpijskim igrama u Parizu 1924. godine dominira s tri zlata, čemu je još pridodao broncu iz vaterpola. Četiri godine kasnije osvaja dva zlata na Igrama u Amsterdamu 1928. godine. U karijeri je oborio svjetski rekord nevjerojatnih 67 puta. Zanimljivo je da Weissmuller nije nikada izgubio službenu amatersku plivačku utrku, te je završio karijeru neporažen.

Godine 1965. primljen je u Kuću slavnih vodenih sportova.

## Filmska karijera

Weissmuller se nakon plivačke karijere kratko bavio promotivnim aktivnostima na plivačkim revijama i predstavama. No vrlo brzo je njegov potencijal primijećen u filmskoj industriji, te je postao profesionalni glumac. On je šesti glumac u povijesti filma kojem je dodijeljena uloga strip-junaka Tarzana, koju je tumačio u dvanaest tada vrlo uspješnih filmskih hitova. Njegova pojava, poznati urlik te uspješni filmovi su doveli do toga da se tog glumca i danas smatra najuspješnijim interpretatorom Tarzana.

Nakon Tarzana još je bio poznat i po ulozi 'Džima iz džungle', koju je također ponovio u više filmskih nastavaka.
# Nessie

U zadnjih sedamdesetak godina uložena su velika sredstva i najmodernija tehnologija, uključujući sonare, ne bi li se otkrila neman iz jezera, ali bez konačnog rezultata.

Zajedno sa Bigfootom i Jetijem je jedna od najvećih misterija kriptozoologije. Mnogi znanstvenici i stručnjaci smatraju dosad predstavljene dokaze za Nessieno postojanje ili varkom ili krivom identifikacijom.

## Opis čudovišta iz Loch Nessa

Umjetnički prikaz navodnog čudvišta iz Loch Nessa
Većina očevidaca opisuje *Nessie* kao veliku životinju sa dvije ili tri grbe što vire iz vode. Duljina joj se procjenjuje na 5 do 10 metara, iako postoje i tvrdnje o mnogo većim primjercima, ima dugi, tanki vrat, malu glavu te dugo tijelo s perajama i debelim repom.

## Historija

Legenda o čudovištu iz Loch Nessa spominje se još u srednjem vijeku. Prema životopisu svetog Kolumbe s Ione (521.-597.), napisanom u 7. stoljeću, opisuje se kako je taj svetac protjerao čudovište što je upravo bilo ubilo nekog čovjeka.

Nadalje, u 16. stoljeću, Hector Boece u svojoj *Povijesti Škotske* piše kako je neman izjurila iz jezera, srušila okolno drveće, ubila trojicu ljudi i potom se vratila u jezero. O nemani se pisalo i tijekom 18. i 19. stoljeća, ali ne spominje se u kronikama dvorca Urquhart koji se nalazi uz jezero.

Suvremena priča o čudovištu iz Loch Nessa započela je u lipnju 1930. godine, kada su tri ribiča navodno spazila neman. Ispričali su da je vidljivi dio životinje bio dug preko šest metara.

Godine 1933. proširen je i osuvremenjen put uz sjevernu obalu jezera, što je imalo za posljedicu češće prijavljivana viđenja čudovišta iz jezera. Prvo viđenje dogodilo se 14. travnja iste godine kada je bračni par Mackay iz automobila vidio ogromnu životinju kako se prevrće u vodi. Nešto kasnije, 22. srpnja, bračni par Spicer, također je ispričao o viđenju životinje iz jezera o čemu su izvjestile i novine. Nakon toga, uslijedila je prva navala reportera i znatiželjnika na jezero u želji da snime navodnu neman.
2013. je u Irskoj snimljeno biće za koje kažu da je irsko čudovište iz Lock Nessa.

## Reference

## Literatura

* *McEwan, Karl S., Kriptozoologija: svijet zagonetnih životinja, Zagreb, 2004.* ISBN 953-6996-36-7

## Vanjske veze

* Službene stranice (`en`) Čudovište iz Loch Nessa
* Loch Ness monster information website (`en`)
# L'Atalante

| L'Atalante |
| --- |
|  |
| Režija | Jean Vigo |
| Producent | Jacques-Louis Nounez |
| Scenario | Jean Vigo Albert Riéra |
| Predložak | originalni scenario; autor: Jean Guinée |
| Uloge | Michel Simon Dita Parlo Jean Dasté |
| Muzika | Maurice Jaubert |
| Fotografija | Boris Kaufman |
| Montaža | Louis Chavance |
| Studio | Argui-Films |
| Distribucija | Gaumont Film Company |
| Premijera | 25. aprila 1934 (1934-04-25) |
| Trajanje | 89 min. 65 min. (originalna verzija) |
| Zemlja |  Francuska |
| Jezik | francuski |
| Budžet | 1 mil. ₣ |

L'Atalante (ponekad s naslovom prevođenim kao Atalanta) je francuski crno-bijeli film snimljen 1934. u režiji Jeana Vigoa, poznat kao jedno od najuticajnijih ostvarenja međuratne i francuske kinematografije.

Protagonist je kapetan riječne teglenice (koga glumi Jean Dasté) koji na njoj plovi zajedno sa suprugom (koju glumi Dita Parlo) kako bi joj pružio medeni mjesec. Radnja prikazuje kako će se mladi supružnici razdvojiti u Parizu, ali i kako će ih ponovno spojiti kapetanov pomoćnik (koga glumi Michel Simon).

*L'Atalante* je Vigo snimio nedugo nakon svog kontroverznog i na kraju zabranjenog filma *Nula iz vladanja*. Zbog brojnih odgoda je sa snimanjem počeo tek u novembru 1933. godine, te su ga obilježile brojni tehnički i financijski problemi, pa ga je na kraju uspio završiti tek uz pomoć prijatelja. Vigo, koji je već bio bolestan od tuberkuloze, je inzistirao da se eksterijeri snimaju usred zime, pa mnogi upravo ovom filmu pripisuju dramatično pogoršanje zdravlja koje je dovelo do Vigove smrti nekoliko mjeseci nakon premijere.

Nakon premijere je studio Gaumont inzistirao na drastičnim rezovima. Tako okljaštrena verzija je doživjela komercijalni neuspjeh i bila odbačena od kritike. Tek iza drugog svjetskog rata su je ponovno otkrili mladi kritičari i sineasti, te je izazvala oduševljenje. Danas se često navodi kao jedan od najboljih filmova svih vremena. Originalna verzija je pronađena 1990. godine u Italiji (prethodno se izvorna verzija dugo smatrala izgubljenom, te su jedine postojeće kopije bile kopije izrezane verzije).

## Uloge

* Michel Simon ... Père Jules
* Dita Parlo ... Juliette
* Jean Dasté ... Jean
* Gilles Margaritis ... Le camelot (trgovac)
* Louis Lefebvre ... Le gosse (mornar)
* Maurice Gilles ... Le chef de bureau (menadžer brodarske tvrtke)
* Raphaël Diligent ... Raspoutine, staretinar
* René Bleck ... Le garçon d'honneur (Jeanov kum, van špice)
* Fanny Clar ... La mère de Juliette (Julietteina majka, van špice)
* Charles Goldblatt ... Le voleur (lopov, van špice)
* Glen Paul ... L'invité qui boite (svat koji šepa, van špice)
* Jacques Prévert ... statist
* Pierre Prévert ... statist
* Loutchimoukov ... statist

## Izvori

### Napomene

### Litetatura

* Gomes, P. E. Salles (1998). *Jean Vigo*. Paris: Editions du Seuil, 1957. ISBN 0-571-19610-1.
* Wakeman, John. *World Film Directors, Volume 1, 1890–1945*. New York: The H. W. Wilson Company, 1987. ISBN 978-0-82420-757-1.

## Vanjske veze

* *L'Atalante* na sajtu IMDb
* L’Atalante: Canal Music, by Luc Sante, Criterion Collection
# Sovjetsko-poljski pakt o nenapadanju

Službeni dokument sporazuma SSSR-a i Poljske o nenapadanju
**Sovjetsko-poljski sporazum o nenapadanju** (poljski: *Polsko-radziecki pakt o nieagresji*, ruski: *Pakt o nenapadenii mezhdu SSSR i Pol’shey*) bio je međunarodni ugovor o nenapadanju kojeg su 25.7. 1932. potpisali predstavnici Poljske i SSSR-a. Nakon poljsko-sovjetskog rata, poljski političari su se držali politike "jednake udaljenosti" od Njemačke i SSSR-a, te su sporazumom htjeli konsolidirati teritorij obnovljena poljske države nakon mira u Rigi. Pregovori o ugovoru su započeli 1926., ali su prekinuti iduće godine. Ipak, pregovori su nastavljeni u Moskvi 1931. nakon čega je pakt napokon potpisan iduće godine. Vrijedio je tri godine, ali je 1934. produžen te je trebao vrijediti sve do 1945. Usprkos tome, 17.9. 1939. odigrala se sovjetska invazija Poljske, čime je ovaj sporazum prekršen i poništen.

## Vanjske veze

* Tekst sovjetsko-poljskog pakta o nenapadanju Arhivirano 2022-03-31 na Wayback Machine-u
# Golubačka mušica

**Golubačka mušica** (latinski: *Simulium reptans golubacense*) je vrsta insekta endemska za područje Srbije, a posebno za opštinu Golubac po kojoj je dobila ime. Reč je o relativno nepoznatoj vrsti, koja je u 19. i prvoj polovini 20. veka izazivala pomor stoke. Uz nju se vezuju legende da je nastala od aždaje koju je ubio Miloš Obilić. Gotovo je posve nestala posle izgradnje HE Đerdap, da bi se ponovo pojavila iza 1999.

## Vanjske veze

* „Ubod insekta: Mala mušica, veliki otok”. Pristupljeno 9. IX 2012.
# Plattov amandman

Prva stranica Kubansko-američkog sporazuma iz 1903. godine koja sadrži Plattov amandman.
**Plattov amandman** je amandman usvojen 2. ožujka 1901. godine u sklopu Zakona o vojnim sredstvima, a kojim je navedeno sedam uvjeta koji moraju biti zadovoljeni da američke trupe napuste Kubu nakon Španjolsko-američkog rata te osmi, koji je obvezivao Kubu na potpisivanje sporazuma kojim pristaje na tih sedam uvjeta. Idejni začetnik amandmana bio je republikanski senator Orville H. Platt, a dokument je definirao kubansko-američke odnose te nametao američku kontrolu i dominaciju nad Kubom.

Iako je isprva odbijen na Kubi, skupština ga je nakon političkog pritiska ipak usvojila te je on 25. prosinca 1901. godine inkorporiran u kubanski Ustav.

Dana 22. svibnja 1903., Kuba je sporazum o odnosima sa Sjedinjenim Državama kojim se obvezala na sedam uvjeta iz Plattova amandmana. Dva od sedam omogućila su Sjedinjenim Državama direktnu i unileteralnu intervenciju u kubansku unutarnju politiku, dok je jedan regulirao uvjete zakupa kubanskog terirorija Sjedinjenim Državama u svrhu mornaričke baze. Ovaj sporazum je dokinut 1934., kada je zamijenjen novim, koji je odbacio tri od izvornih sedam uvjeta.

Sporazum iz 1903. je iskorišten kao osnova za drugu američku okupaciju otoka, koja je trajala od 1906. do 1909. godine. Dana 29. rujna 1906., tadašnji državni tajnik za rat i budući predsjednik William Howard Taft, inicirao je okupaciju Kube uspostavivši privremenu vladu temeljem odredaba sporazuma i imenujući sebe privremenim upraviteljem. Dana 23. listopada 1906., predsjednik Theodore Roosevelt je ratificirao Taftovu odluku preko izvršne odredbe 518.
# Pio XI

| Pio XI. Pius Undecimus |
| --- |
|   |
| Pravo ime
 | *Ambrogio Damiano Achille Ratti* |
| Papinstvo počelo
 | 6. februar 1922.
 |
| Papinstvo završilo
 | 10. februar 1939.
 |
| Prethodnik
 | Benedikt XV.
 |
| Nasljednik
 | Pio XII.
 |
| Rođen
 | 31. maj 1857. Desio, Kraljevstvo Lombardija-Venecija
 |
| Umro
 | 10. februar 1939. Rim, Kraljevina Italija
 |
| Ostali pape imena Pio
 |

**Pio XI.**, rođen kao *Ambrogio Damiano Achille Ratti* bio je **259** papa, od 6. februara 1922. do 10. februara 1939. godine.
# Antun Bauer

| Antun Bauer |
| --- |
| *nadbiskup zagrebački* |
| **Antun Bauer** |
| Crkva | Rimokatolička crkva |
| Prethodnik | Juraj Posilović |
| Nasljednik | Alojzije Stepinac |
| Osobni detalji |
| Rođenje | (1856-februara-11)11. februara 1856. Breznica kod Bisaga |
| Smrt | 7. decembra 1937. (dob: 81) Zagreb |

**Antun Bauer** (Breznica kod Bisaga, 11. 2. 1856. – Zagreb, 7. 12. 1937.) bio je teološki i filozofski pisac, zagrebački nadbiskup.

Unaprijedio je pastoralno i socijalno djelovanje zagrebačke nadbiskupije te bio pokrovitelj mnogih društava i institucija.

## Biografija

Rođen je kao treće od petnaestoro djece u ne baš imućnoj obitelji gradišćanskih Hrvata. Unaprijedio je pastoralno i socijalno djelovanje zagrebačke nadbiskupije te bio pokrovitelj mnogih društava i institucija. Učitelj mu je bio Josip Stadler, vrhbosanski nadbiskup.

Profesor je na Teološkom fakultetu u Zagrebu (1887.–1911.), gdje je predavao filozofiju i apologetiku. Godine 1906./1907. postaje rektor Zagrebačkog sveučilišta. Aktivno je sudjelovao u političkom životu (1885.–1911.) u redovima oporbe kao saborski zastupnik iz redova Stranke prava, a potom kao predstavnik pravaške grupe u okviru Hrvatsko-srpske koalicije. Bavio se suvremenim problemima filozofije primjenjujući skolastičku metodologiju, djelovao u vjerskoj publicistici, te pisao filozofijske i teološke rasprave.

Godine 1911. imenovan je koadjutorom nadbiskupa Posilovića. Godine 1914. postaje zagrebačkim nadbiskupom. Bio je osoba duboke vjere i iskrene pobožnosti. Njegovom zaslugom rimski zavod svetog Jeronima postao je opće dobro hrvatskoga naroda. Svečano je otvorio i prvi euharistijski kongres u Zagrebu i vrlo aktivno 1925. sudjelovao u Tisućugodišnjici Hrvatskoga Kraljevstva. Poslije izbora 1935., nadbiskup Bauer osobno je prosvjedovao knezu Pavlu protiv nasilja nad hrvatskim pučanstvom, naglašujući da su takvi postupci suprotni moralu te ih označio kao progonstvo i divljaštvo.

## Djela

* "Naravno bogoslovje" ,
* "Teodiceja ili nauka o razumskoj spoznaji Boga",
* "Wundtov metafizički sustav".

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Zagrebačka nadbiskupija** | Nasljednik:
 |
| **Juraj Posilović (1894. - 1914.)** | **Alojzije Stepinac (1937. - 1960.)** |
# New Deal

**New Deal** [nju diːl] (engl.: novo poslovanje, nova pogodba), naziv za niz ekonomskih i upravnih mjera koje je 1930-ih donijela administracija američkog predsjednika Franklina Delanoa Roosevelta u svrhu suzbijanja posljedica Velike ekonomske krize. Karakteristike te politike je bila za SAD dotada nezapamćeno uplitanje države u privredu, odnosno zamjena dotadašnjeg sistema temeljenog na slobodnom tržištu i monetarizmu sa sistemom temeljenim na intervenciji, odnosno povećanoj kontroli države nad bankama, industrijom, kao i stimuliranju potrošnje. Kao jedan od autora ovog programa se često navodi britanski ekonomist John Maynard Keynes.

Pošto je najvidljivija posljedica krize bila nezaposlenost, mjere New Deala su uključivale osnivanje cijelog niza agencija kojima je svrha bila zapošljavanje, odnosno javni radovi. Osim toga su uvedene kontrole cijena, minimalne nadnice, kao i prvi federalni mirovinski sistem, koji i dan danas postoji pod nazivom *Social Security*. U svrhu nadzora nad bankama je osnovana Komisija za vrijednosne papire i burzu (SEC) i Federalna korporacija za osiguranje depozita (FDIC). Danas također postoji i Uprava doline Tenneseeja, osnovana u svrhu federalnog nadzora nad vodama.

Iako se New Deal često navodi kao primjer uspješne reforme kapitalističkog sistema, oporavak američke privrede je išao prilično sporo, a Rooseveltove mjere su izazivale žestoke otpore. 1937. je ponovno otpočela recesija. Američka privreda se oporavila tek za vrijeme drugog svjetskog rata zahvaljujući vojnim narudžbama.

## Vanjske veze

* Cantril, Hadley and Mildred Strunk, eds. *Public Opinion, 1935-1946* (1951) Arhivirano 2012-07-28 na Wayback Machine-u, massive compilation of many public opinion polls from US, UK, Canada, Australia, and elsewhere.
* FDR Cartoon Archive, 2000+ original editorial cartoons Arhivirano 2009-01-21 na Wayback Machine-u
* New Deal Document Library Arhivirano 2006-11-16 na Wayback Machine-u
* New Deal Photo Library Arhivirano 2006-11-21 na Wayback Machine-u
* Fireside Chats of Franklin D. Roosevelt Arhivirano 2006-11-21 na Wayback Machine-u
* National Youth Administration (in Texas)
* Arthur Schlesinger, Jr. *The Age of Roosevelt* Arhivirano 2006-02-13 na Wayback Machine-u (3 vol, 1957-60).
* Powell, Jim *How FDR's New Deal Harmed Millions of Poor People*
# Donald Duck

**Paja Patak**, **Pajo Patak** ili **Paško Patak** (engl. "*Donald Duck*") (9. lipnja 1934.) američki je animirani lik patka, jedan od najpoznatijih kreacija animatora Walta Disneya.

Paško Patak je simpatični, šašavi, ponekad čak i psihotični patak, koji zrači velikim šarmom.

Ima žuti kljun, nos i stopala, a odjeven je u mornarsku majicu i kapu. Problem je što nema hlača.

Sretan je i zadovoljan, ali ima naglu narav. "*Rođen*" je 9. lipnja 1934. godine, debitiravši u crtiću "**Mudra mala kokoš**".
Prvi samostalni nastup, tj. crtić samo o njemu, prikazan je 9. siječnja 1937. godine.
Tamo se pojavljuje i Vlatka Patka (engl. Daisy Duck), njegova družica. Vlatka je neudana, a Paško joj udvara. To je još jedan razlog, zašto ga u Skandinaviji ne vole. U nekim crtićima mu se pridružuju i tri nestašna nećaka koji svojom inteligencijom nadmašuju ujaka Paška te ga time uvlače u svoje nestašluke ili ga iskorištavaju u svoju korist.

Prije 1941. godine već je imao oko 50 crtića, a od 1941. do 1965. godine snimio ih je još preko 100. Nominiran je osam puta za nagradu Oscar koju 1943. osvaja. Snimio je i šest crtanih filmova o vojsci, ali to je bilo za vrijeme Drugog svjetskog rata. Od njegovog debitiranja 1934. pa do 1985. glas mu je posuđivao glumac Clarence Nash. 1985. Nash je umro od leukemije i zamijenio ga je animator Tony Anselmo, kojeg je Nash osobno trenirao za ulogu Paška. Paško Patak je snimio obrazovne, ali i igrane filmove. Nastupao je i u TV-serijama. Po njemu su napravljeni i stripovi. Lik je i u videoigrama. Uživa u životu i ne trpi agresiju.

Kao karakterni lik animiranih filmova Paško Patak se sviđa i odrasloj populaciji, zbog svojih normalnih ljudskih osobina koje duboko izražajno proživljava i ne skrivajući se sam ljudski normalno reagira na strah, prijetnju, ljutnju, napad, ljubav... i prema svim osjećajima nije "animirano" lažan.

## Vanjske veze

* Paško Patak navršava 70 godina BBC News
# Louis Barthou

| Louis Barthou
 |
| --- |
|  |
|

---

78. Premijer Francuske
 |
| Mandat 22. ožujka 1913. – 9. prosinca 1913.
 |
| Prethodnik
 | Aristide Briand
 |
| Nasljednik
 | Gaston Doumergue
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 25. kolovoza 1862.  Oloron-Sainte-Marie, Francuska |
| Smrt
 | 9. listopada 1934.  Marseille, Francuska
 |
| Politička stranka
 | *nijedna* |

**Jean Louis Barthou** (Oloron-Sainte-Marie, 25. kolovoza 1862. – Marseille, 9. listopada 1934.) je bio francuski političar i ministar.

Rodio se u mjestu Oloron-Sainte-Marie, Aquitaine, i 1913. postao je premijer Francuske.

Za vrijeme atentata u Marseilleu 9. listopada 1934., u kojem je ubijen zajedno sa kraljem Aleksandrom, bio je ministar vanjskih poslova. Bio je primarna figura iza Franko-sovjetskog pakta, kojeg je potpisao njegov nasljednik Pierre Laval.

## Vanjske veze

* Louis Barthouov grob
# Predkodovski Hollywood

Promotivni plakat iz 1932. godine sa glumicom Joan Blondell koji je povučen nakon što se proglasio suprotnim odredbama Kodeksa.
**Predkodovski Hollywood** (engleski: *Pre-Code Hollywood*; doslovno *Hollywood prije Kodeksa*) je izraz kojim se opisuje hollywoodska kinematografija na samom početku ili neposredno prije svog zlatnog ili "klasičnog" perioda, odnosno od 1927. (kada je uveden zvučni film) do 1934. kada su hollywoodski studiji počeli primjenjivati odredbe cenzorskog Produkcijskog kodeksa MPAA, po kome je period na kraju i dobio ime. Iako su taj period obilježile dramatične promjene vezane uz tranziciju sa nijemog filma, odnosno financijski problemi koji su mučili studije uslijed sloma njujorške burze, njegova glavna karakteristika je bila daleko veća sloboda sadržaja u hollywoodskim filmovima, prije svega u prikazu seksa, nasilja i raznih oblika društvene patologije te, u manjoj mjeri, društveni angažmani stav i spremnost na političke kontroverze. Iako je Kodeks bio donešen 1930. godine, nije se ozbiljno primjenjivao, jer su studiji i sineasti držali da publika osiromašena Velikom depresijom biti dodatno privučena "masnim" sadržajem. To se, između ostalog, odrazilo i na začetak modernih žanrova kao što su gangsterski i zatvorski film, veliki broj mjuzikala gdje su glavna atrakcija bile oskudno odjevene plesačice, kao i komedije i drugi žanrovi gdje je glavni motiv bila prostitucija, preljub ili promiskuitet; osim njih se implicitno ili eksplicitno prikazivao homoseksualizam, a pojedina ostvarenja su sadržavala scene golotinje. Kodeks, koji je takve sadržaje eksplicitno priječio, je na snagu stupio tek nakon što se protiv njega mobilizirala Rimokatolička crkva, odnosno stekla saveznika u demokratskoj administraciji predsjednika Roosevelta; pod njenim pritiskom su hollywoodski studiji uveli rigorozan sistem filmske cenzure, koji će na snazi ostati sve do 1960-ih. Dotadašnji hollywoodski filmovi koji su kršili odredbe Kodeksa su uništeni, isječeni ili povučeni u bunker; za sve njih se koristi izraz *Pre-Code*.

## Vanjske veze

* The Motion Picture Production Code of 1930 Arhivirano 2011-02-22 na Wayback Machine-u
* Pre-Code Film from Bright Lights Film Journal
* Sexual Classic Films at Filmsite.org
* Pre-Code Film at the UCLA Film & Television Archive Arhivirano 2011-01-03 na Wayback Machine-u
* Turner Classic Movies