Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hessen

| **Građanska zastava** |
| --- |
|  |
| **Službena državna zastava** |
|  |
| **Državni grb** |
|  |
| **Statistike** |
| Glavni grad:
 | Wiesbaden
 |
| Površina:
 | 21,115 km²
 |
| Stanovnika:
 | 6.071.000 *(2010)* |
| gust. stanovništva:
 | 287 ljudi/km²
 |
| Web-stranica:
 |
 |
| ISO 3166-2:
 | DE-HE
 |
| **Politika** |
| Ministar-predsjednik:
 | Volker Bouffier (CDU)
 |
| Vladajuća stranka:
 | CDU
 |
| **Karta** |
|  |

**Hessen** je jedna od njemačkih šesnaest federalnih država (*Bundesländer*) i ima površinu od 21.110 km² te preko šest miliona stanovnika. Glavni grad je Wiesbaden dok je ekonomski centar Frankfurt na Main.

## Vanjske veze

* službeni vladin portal
* Šezdeset godina modernog Hessena Arhivirano 2006-05-13 na Wayback Machine-u (također službeni sajt)
* portal o istočnom dijelu Hessena Arhivirano 2015-10-14 na Wayback Machine-u
* Virtualni izlet kroz Rhön - dio istočnog Hessena Arhivirano 2006-04-26 na Wayback Machine-u
# Mecklenburg-Zapadna Pomeranija

*Schloss Schwerin*
Mecklenburg & Pomerania

|  |
| --- |
|  |
| **Državna zastava** |
|  |
| **Službena državna zastava** |
|  |
| **Statistike** |
| Glavni grad: | Schwerin |
| Površina: | 23,170 km² |
| Stanovnika: | 1,790,000 *(2001)* |
| gust. stanovništva: | 77 st./km² |
| Web-stranica: |  |
| ISO 3166-2: | DE-MV |
| **Politics** |
| Ministar-predsjednik: | Dr. Harald Ringstroff (SPD) |
| Ruling party: | SPD/PDS koalicija |
| **Karta** |
|  |

**Mecklenburg-Zapadna Pomeranija** (njemački: *Mecklenburg-Vorpommern*) je *Bundesland* (federalna država) u sjevernoj Njemačkoj.

Ima površinu od 23.170 km², ali samo 1,7 miliona stanovnika, što je čini jednom od njemačkih država s najmanjom gustoćom stanovništva. Plaže i otoci Baltičkog mora, isto kao i mnoga jezera u unutrašnjosti, privlače veliki broj turista svake godine. Postoje dva univerziteta i veći broj viših škola.

Najveći gradovi su Rostock, Schwerin, Neubrandenburg, Stralsund, Wismar i Greifswald. Svi imaju manje od 200.000 stanovnika.

## Vanjske veze

* Službena stranica (na njemačkom)
* Evangelička luteranska crkva Mecklenburga (na njemačkom)
* Regionalni turistički odbor Vorpommerna (D) (engleski, njemački, švedski, poljski)
# Sjeverna Rajna-Vestfalija

| **Državni grb (Landeswappen)** |
| --- |
|  |
| **Građanska zastava (Landesflagge)** |
|  |
| **Službena državna zastava(Landesdienstflagge)** |
|  |
| **Statistike** |
| Glavni grad: | Düsseldorf |
| Površina: | 34,080 km² |
| Stanovnika: | 18,060,211 *(2002)* |
| gust. stanovnika: | 530 inh./km² |
| BDP: | Euro 463B (2002) |
| Web-stranica: |  |
| ISO 3166-2: | DE-NW |
| **Politika** |
| premijer: | Jürgen Rüttgers (CDU) |
| Vladajuće stranke: | CDU/FDP koalicija |
| **Karta** |
|  |

**Sjeverna Rajna-Vestfalija** (njemački: *Nordrhein-Westfalen*, često skraćeno na: *NRW*) je - po stanovništvu i ekonomskoj snazi - najveća federalna država Njemačke. Sjeverna Rajna-Vestaflija ima preko 18 miliona stanovnika, daje otprilike 22 % njemačkog bruto-društvenog proizvoda te se prostire na površini od 34.080 km². Sjeverna Rajna-Vestfalija se nalazi u zapadnom dijelu Njemačke i graniči s Belgijom i Holandijom.

Glavni grad je Düsseldorf, a ostali važni gradovi su Köln, Essen, Dortmund, Duisburg, Bielefeld, Bonn i Münster.

## Vanjske veze

* Službeni vladin portal
* Turizam
# Porajnje-Falačka

**Porajnje-Falačka** (*Rheinland-Pfalz*) je savezna pokrajina u zapadnom dijelu Njemačke. Glavni grad je Mainz. Površina iznosi 19.846 km², a pokrajina ima oko četiri milijuna stanovnika.
# Saarland

|  |
| --- |
|  |
| **Zastava** |
|  |
| **Statistike** |
| Glavni grad: | Saarbrücken |
| Površina: | 2,568.69 km² |
| Stanovnika: | 1,056,000 *(31/12/2004)* |
| gust. stanovništva: | 411 people/km² |
| Web-stranica: |  |
| ISO 3166-2: | DE-SL |
| **Politika** |
| Ministar-predsjednik: | Peter Müller (CDU) |
| Vladajuća stranka: | CDU |
| **Karta** |
|  |

**Saarland** je jedna od 16 njemačkih saveznih država. Glavni grad je Saarbrücken. Ima površinu od 2570 km² i 1,08 miliona stanovnika. I po površini i po broju stanovnika je jedna od najmanjih *Flächenländer* ("područnih država"), tj. država koje nisu gradovi-države.

## Vanjske veze

* Službena vladina stranica
* Statistički biro Arhivirano 2003-12-05 na Wayback Machine-u
* WorldStatesmen - Germany
# Saksonija-Anhalt

|  |
| --- |
|  |
| **Zastava** |
|  |
| **Statistike** |
| Glavni grad: | Magdeburg |
| Površina: | 20,447 km² |
| Stanovnika: | 2,580,626*(2001)* |
| gust. stanovništva: | 126 st./km² |
| Web-stranica: | sachsen-anhalt.de Arhivirano 2011-07-19 na Wayback Machine-u |
| ISO 3166-2: | DE-ST |
| **Politika** |
| Ministar-predsjednik: | Wolfgang Böhmer (CDU) |
| Ruling party: | CDU/FDP koalicija |
| **Karta** |
|  |

**Saksonija-Anhalt** ili **Saska-Anhalt** (njemački: Sachsen-Anhalt) je jedna od šesnaest *Bundesländer* (federalnih država) koje čine Saveznu Republiku Njemačku. Ima površinu od 20.447 km², i stanovništvo koje broji 2,6 milona. Glavni grad je Magdeburg.

## Vanjske veze

* Službeni vladin portal Arhivirano 2011-07-19 na Wayback Machine-u
* Webportal Saxony-Anhalt Arhivirano 2009-08-15 na Wayback Machine-u
# Schleswig-Holstein

|  |
| --- |
|  |
| **Zastava** |
|  |
| **Grb** |
|  |
| **Statistike** |
| Glavni grad: | Kiel |
| Površina: | ca 15,776 km² |
| Stanovnika: | 2,777,000 *(1999)* |
| gust. stanovništva: | 176 st./km² |
| Web-stranica: | schleswig-holstein.de |
| ISO 3166-2: | DE-SH |
| **Politika** |
| Ministar-predsjednik: | Peter Harry Carstensen (CDU) |
| Vladajuće stranke: | CDU/SPD |
| **Karta** |
|  |

**Schleswig-Holstein** je najsjevernija od 16 *Bundesländer* u Njemačkoj. dansko ime je *Slesvig-Holsten,* donjenjemačko ime je *Sleswig-Holsteen,* a sjevernofrizijsko ime je *Slaswik-Holstiinj.* U historijskom smislu ovaj naziv se odnosi na širu oblast, koja sadrži današnji Schleswig-Holstein i okrug Južni Jylland u Danskoj.
# Špar

| Špar
 |
| --- |
|  |
| Špar (*Diplodus annularis*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Potkoljeno:
 | Vertebrata  |
| Infrakoljeno:
 | Gnathostomata  |
| Nadrazred:
 | Osteichthyes  |
| Razred:
 | Actinopterygii  |
| Red:
 | Percomorphi (Perciformes)  |
| Porodica:
 | Sparidae  |
| Rod:
 | *Diplodus*  |
| Vrsta:
 | D. annularis  |
| Dvojni naziv
 |
| **Diplodus annularis** Line, 1758. |
| Sinonimi
 |
| *Sparus annularis* |

**Špar** (*Diplodus annularis*), pripada obitelji ljuskavki (*Sparidae*). Ima mnogo drugih imena od kojih su neki kolorep, baraj, češljić, šparac, bili špar, šparma, špijun, frankul, šparmić, barić, haluz, prstenac, kolorepi šarag i dr. Može narasti u dužinu do 22 cm i postići težinu od 0,37 kg. Boje je žućkasto do zelenkastosive koja postrance prelazi u srebrnastu. Na donjem dijelu tijela špar je bijelosrebrnaste boje. Oko korjena repne peraje ima karakterističnu crnu prstenatu mrlju. Obično živi u malim jatima i grupama. Nije osjetljiv na vrstu dna iznad koje se kreće, ali ipak mu posebno odgovaraju muljevita dna. Mrijesti se u ljetnim mjesecima, a ikra i ličinke su pelagične. Hrani se sitnom faunom beskralježnjaka.

Nalazimo ga uzduž čitave jadranske obale. Čest je u gotovo svim lukama. Brojniji je u sjevernom nego u južnom dijelu Jadrana. Možemo ga naći sve do 90 metara dubine, ali najveći dio obitava u plitkom moru. Osim Jadrana, špar je česta riba u Mediteranu i u istočnom Atlantiku.

## Izvori

* Aldo Ivanišević, *Sportski ribolov na moru*, Zagreb: Mladost, 1987. ISBN 86-05-00152-6
* Neven Milišić, *Sva riba Jadranskoga mora (prvi dio)*, Split: Marijan tisak, 2007. ISBN 978-953-214-406-2 (sv. 1)

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Špar** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Špar** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Špar** |
# Turci

| Turci
 |
| --- |
|  |
| Neki od poznatih ili plodnih Turaka širom svijeta |
| Ukupno pripadnika |
|
74-92 000 000 |
| Značajna područja naseljavanja |
| Turska, Kipra, Evropa, SAD, Kanada
 |
| Jezik
 |
| Turski jezik
 |

Turska zastava

**Turci** su euroazijski narod, dio turkijske jezične grupe, porijeklom od starih Seldžuka (Seljuks), jedne grane Oguza, koji su se nakon 1071. pod vodstvom Alp-Arslana, u bici na Mazinkertu potukavši bizantsku vojsku, uskoro počeli širiti prema Anatoliji. Jedan od poglavica, Osman, osamostalio se u 14. stoljeću i provalio u Anatoliju, gdje je nastala današnja Turska, a kasnije prodiru i na Balkan. Ima ih oko 60 miliona pripadnika, koji žive raspoređeni na dva kontinenta. Najveći dio ih živi u Maloj Aziji (Turska sa oko 49 miliona), na Balkanu, i to u: Bugarskoj (815.000), Grčkoj (130.000), Makedoniji (81.000), Rumunjskoj (150.000), Bosni i Hercegovini (50.000), te preko 150.000 u zemljama nasljednicama bivše Jugoslavije, kao i na Cipru (135.000).

Veći dio Turaka živi u Iraku (200.000 do 300.000), Siriji (100.000) kao i u dijelu zemalja Azije, gdje se zovu Turkmeni.

Više od tri miliona Turaka žive u zapadnoj Evropi, od čega samo 1,2 miliona u Njemačkoj. Turci su sunitski muslimani.

Prvi se put spominju u 6. stoljeću, a potomci su turskih naroda, koji su u 11. stoljeću prodrli u Anatoliju, mješajući se postupno sa ostalim narodima u tom dijelu svijeta: Arapima na jugu i jugozapadu, Perzijancima na jugoistoku, Grcima na zapadu, Armencima i Kurdima na istoku, te Gruzijcima na sjeveroistoku, a dijelom i sa Slavenima na jugoistoku Evrope. Današnja Turska poznaje ne samo Turke kao svoje državljane: ona se isto tako diči svojom jakom dijasporom, ali i »etničkim Turcima« (Turcima u etničkom smislu), koji su ustvari regionalna manjina.

* Turci u Turskoj
* Turska Republika Severni Kipar
* Turci u Bugarskoj
* Turci u Grčkoj
* Turci u Srbiji (na Kosovu) 2011. godine
# Socijalno osiguranje

**Socijalno osiguranje** je oblik socijalne politike i socijalne zaštite kojim se zaposlenima i članovima njihovih porodica garantuje materijalno obezbeđenje i zdravstvena zaštita. Socijalno osiguranje uključuje: zdravstveno osiguranje, penzijsko osiguranje, invalidsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti. Pored državnog, može postojati i privatno.

Postoji obavezno osiguranje kod koga postoji zakonska obaveza poslodavaca i zaposlenih da uplaćuju doprinose u odgovarajuće fondove (PIO, Zdravstveni fond i td.) i dobrovoljno socijalno osiguranje kod koga je uplaćivanje doprinosa zasnovano na dobrovoljnoj bazi.

## Literatura

*

Ovaj članak, ili jedan njegov segment, izvorno je preuzet iz knjige Ivan Vidanović "*Rečnik socijalnog rada*" uz odobrenje autora.

## Vanjske veze

* Social Insurance Number - SIN
* Zakon o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje
# Heinrich Heine

| Hajnrih Hajne |
| --- |
| Hajnrih Hajne |

**Hajnrih Hajne** (*Heinrich Heine*) (rođen 13. 12. 1797 u Dizeldorfu, † 17. 2. 1856. u Parizu) je bio jedan od najvećih nemačkih liričara XIX veka. Zbog naprednih pogleda dela su mu za života bila zabranjivana u Nemačkoj, a kako je bio jevrejskog porekla, zabrana je bila obnovljena i u doba nacizma. Kao pesnik, osećajan, duhovit, smeo i borben. On je pesnik "svetskog bola", ali i raskida sa romantikom. On je najviše prevođen strani pesnik na području bivše SFRJ.

## Bibliografija

*Reisebilder*, 1831
Značajnija dela - pesme:

* *Knjiga pesama* (1827), koja sadrži čuveni *Lirski intermeco, Nemačka, jedna zimska bajka* (1844)
* Politička satira: *Ata Trol* (1841-46)
* Putopisi: *Slike s putovanja* (1826-31) i dr.

Prve pesme i putovanja:

* 1817. piše prve ljubavne pesme, koje su objavljene u jednom nemačkom časopisu. U Bonu započinje studije prava, filozofije i književnosti.
* 1821. godine se prebacuje na Univerzitet u Berlinu, pa ima priliku da sluša Hegela i mnoge druge ugledne profesore.
* 1822. godine objavljuje prve pesme, koje se odmah izdvajaju svojim originalnim stilom balate i ironičnom odbijanju svakih iluzija. U njima se oseća veliki uticaj pisaca koje je naročito cenio, Bajrona i Fukea.
* 1825. godine prelazi u protestantsku veru i dobija ime Hajnrih, umesto originalnog Hari. Iste godine diplomira na pravima na Univerzitetu u Getingenu.
* 1826. postaje poznat, nakon objavljivanja Slika s putovanja, gde u zamišljenom dnevniku sa puta govori o fantastičnim i moralnim temama, ugledajući se na Sterna i Žan Pola.
* 1826. ide na kratkotrajni put u Englesku, gde su se javili njegovi interesi za aktuelna politička dešavanja, ali i gde ujedinjuje sve svoje pesme u jednu Knjigu pesama.
* 1827. izlazi definitivna redakcija Knjige pesama.
* 1828. godine putuje u Italiju, a sećanja sa ovog puta objavljuje 1836. u knjizi Firentinske noći.

Rođen je u bogatoj porodici jevrejskog bankara i trgovca. Pokušava da se posveti običnoj građanskoj karijeri, ali ne uspeva.
U Diseldorfu, Hajneovom rodnom gradu, bio je snažan uticaj Francuza tako da je on posećivao Francusku gimnaziju.

## Povezano

* Univerzitet Heinricha Heinea u Dizeldorfu

## Vanjske veze
# Rainer Maria Rilke

| Rainer Maria Rilke |
| --- |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Prag |
| Smrt | 29. decembra 1926. (dob: 51) Švicarska |
| Nacionalnost | austrijsko |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | pjesnik, romanopisac |
| Opus |
| 1894 - 1925 |

Rainer Maria Rilke (1900)
**Rainer Maria Rilke** (Prag, 4. decembar 1875. - Valmont, Švicarska, 29. decembar 1926.) je bio austrijski pjesnik.

Studirao je historiju umjetnosti, književnost i filozofiju u Pragu, Münchenu i Berlinu. Njegova poezija predstavlja završetak evropske dekadencije i početak poezije biti. Rilkeova lirika je morbidna i sjetna, puna sumračnih i samrtničkih ugođaja. Izraz je doba na prijelomu, svjetova između Istoka i Zapada i posebne mješavine slavenskog i germanskog. Prevodio je s francuskog, engleskog i italijanskog.

## Djela

* "Soneti Orfeju" (1923)
* "Nove pjesme"
* "Knjiga slika" (1902)

## Vanjske veze

* Biography in English
* More than 200 poems in English translation
* Twelve selected poems in English and German Arhivirano 2007-09-30 na Wayback Machine-u
* Quotations
* Djela čiji je autor Rainer Maria Rilke na Projektu Gutenberg
* Poems, drama and prose writing by Rilke (in German)
* International Rilke Association (in German)
* Rilke site (in German)
* All Poems and Books of R. M. Rilke Arhivirano 2015-10-02 na Wayback Machine-u in German with titles index, word dictionary, and text search
* Die Gedichte von Rainer Maria Rilke
* Duineser Elegien
* Rilke's German language sonnets
* Audio discussion of seven of the "New Poems"
* The Big Three: Rilke's correspondence with Tsvetayeva and Pasternak
# Bertolt Brecht

| Bertolt Breht |
| --- |
| Bertolt Breht |
| Rođenje | (1898-februara-10)10. februara 1898. Augsburg  |
| Smrt | 14. augusta 1956. (dob: 58) Istočni Berlin |

**Bertolt Breht** (*Bertolt Brecht*; 1898-1956) je bio nemački dramski pisac, pesnik, pripovedač i teoretičar XX veka. Breht je jedan od najvećih dramskih stvaralaca i kompletna pozorišna ličnost: pisac teoretičar, organizator pozorišnog života, reditelj. Razvijajući svoju teoriju "epskog teatra", trezvenog, suprostavljenog tradicionalnom, Breht je pokrenuo kontroverzne rasprave koje i danas traju, a njegove drame ne silaze sa scene velikih pozorišta sveta.

Najznačajnija dela:

* *Majka hrabrosti i njena deca* (1949)
* *Dobri čovek iz Sečauna* (1953)
* *Kavkaski krug kredom* (1954)

Pored ovih drama poznati su mnogu poučni komadi, lirski intonirani i zbirke stihova:

* *Domaće propovedi* (1927),
* *Lidovi, pesme, horovi* (1934), kao i roman
* *Roman za tri groša* (1934)
# Georg Baselitz

**Georg Bazelic**, (23. januar 1938 – 30. april 2026) bio je nemački slikar. Rođen je kao Herman Georg Kern (Hermann Georg Kern) u Dojčbazelicu (Saksonija, Nemačka), po kome je i dobio nadimak Bazelic.

## Život

Detinjstvo je proveo u bivšoj Istočnoj Nemačkoj (DDR-u). U istočnom Berlinu počeo je na višoj školi da studira primenjene umetnosti, slikarstvo.
1956. izbačen je sa studija zbog društveno političke nezrelosti.
1957. upisuje se na višu umetničku u zapadnom Berlinu kod profesora Han Trijera (Hann Trier), i tokom sledeće godine seli se sasvim u zapadnu Nemačku.

## Suprostavljanje sa teorijom Kandinskog i Maleviča

Suprotstavlja se teoriji Kandinskog i Kazimira Maleviča. Narednih godina putuje u Amsterdam i Pariz gde se pozabavio sa umetnošću duševnih bolesnika.
1961. uzima nadimak Bazelic, (pod kojim je danas poznat) i pod tim imenom pravi prvu izložbu sa slikarskim kolegom Eugenom Šenebekom (Eugen Schönebeck)
Georg Bazelic je jedan neoekspresionistički slikar, grafičar i vajar.
Njegov znak raspoznavanja su slike, koje su okrenute naglavačke.

## Izlaganja

Izlagao je u Njujorku u Gugenhajm muzeju, na XIII. Bijenalama u Sao Paulu 1975. i Veneciji u Nemačkom pavilionu, slede mnogobrojna odlikovanja kao na primer: Niderzaksonska državna medalja, mnogobrojne profesorske titule su sledile taj tok. Georg Bazelic živi i radi u Derneburgu kod Hildeshajma i Imperiji na Italijanskoj rivijeri.

Važnije izložbe hronološki:

* 1963 - Individualna izložba u galeriji *Michel Werner & Katz*, Berlin.
* 1972 - Izložbe u *Kunstmuseum*-u, Bazel i *documenta 5*, Kasel.
* 1975 - *XIII Bienal*, Sao Paulo
* 1976 - *Kunsthalle*, Kolonija.
* 1980 - *Bienal*, Venecija.
* 1981 - Novi duh u slikarstvu *(A new Spirit in Painting)*, Kraljevska akademija umetnosti *(Royal Academy of Arts)*, London; *Westkunst, Messehallen*, Kolonija.
* 1982 - *documenta 7*, Kasel; *Zeitgest, Martin-Gropius-Bau*, Berlin
* 1984 - *Stedelijk Museum*, Amsterdam; von hier aus, Messegelände, Diseldorf
* 1985 - *Nouvelle Biennale*, Pariz; *Kunst in der Bundesrepublik Deutschland, 1945-1985*, Nacionalna Galerija, Berlin.
* 1987 - *Kestner Gessellschaft*, Hanover, *Museum Ludwig*, Kolonija
# Gustav Robert Kirchhoff

|  |
| --- |
| **Gustav Robert Kirchhoff** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | 12. ožujka 1824.  Kalinjingrad, Rusija
 |
| Smrt
 | 17. listopada 1887.  Berlin, Njemačka
 |
| Polje
 | fizika, kemija
 |
| Institucija
 | Sveučilište u Berlinu Sveučilište u Breslauu Sveučilište u Heidelbergu
 |
| *Alma mater* | Sveučilište u Kalinjingradu
 |
| Akademski mentor
 | Franz Ernst Neumann
 |
| Istaknuti studenti
 | Max Noether Ernst Schröder
 |
| Poznat po
 | Kirchhoffov zakon o naponu Kirchhoffovi zakoni o strujnom krugu Spektralna analiza Kirchhoffovi zakoni
 |
| Istaknute nagrade
 | Rumfordova medalja
 |

 **Gustav Robert Kirchhoff** (Königsberg, 12. ožujka 1824. – Berlin, 17. listopada 1887.), njemački fizičar i kemičar.

Svojim je radnom jako doprinio osnovnom razumijevanju strujnog kruga, spekrotskopije i emisiju radijacije crnih tijela sa zagrijavanim objektima. Pojam radijacija „crnog tijela“ skovao je 1862., a dva seta nezavisnih koncepata o zakonima strujnog kruga i termalne emisije nazvani su „Kirchhoffovi zakoni“ u njegovu čast.

Kirchhoff je rođen u Königsbergu, Istočna Prusija (danas Kalinjingrad), kao sin Friedrich Kirchhoffa, odvjetnika i Johanne Henriette Wittke. Kirchhof je 1847. diplomirao na Königsbergškom sveučilištu i oženio se Clarom Richelot, kćerkom njegovog profesora matematike Friedricha Richelota. Iste godine preselili su se u Berlin, gdje su bili dok Gustav Kirchhoff nije dobio mjesto profesora u Breslau (danas Wrocław).

Kirchhoff je svoje zakone o strujnom krugu, koji su danas svudašnji u električnom inženjeringu, formulirao 1845. dok je još bio student. Svoje zakone o termalnoj radijaciji izložio je 1859, a dokazao ih je 1861. U Breslau je na spektroskopiji radio sa Robertom Bunsenom, a bio je i su-otkrivač elemenata cezija i rubidija 1861. dok je proučavao kemijsku kompoziciju Sunca preko njegovog spektralnog potpisa.

Rumfordovu medalju dobio je 1862. i to zbog istraživanja fiksiranih linija sunčevog spektra i inverzija svijetlih linija u spektru umjetne svjetlosti.

Jako je doprinio području spektroskopije tako što je formalizirao tri zakona koja upisuju spektralnu kompoziciju svjetla koje emitiraju užareni objekti, nadograđujući se na otkrićima Altera i Angstroma (vidi: spektralna analiza).

## Povezano

* Kirchhoffov zakon o naponu
* Kirchhoffovi zakoni o strujnom krugu
* Spektralna analiza
* Kirchhoffovi zakoni

## Vanjske veze

* Short biography Arhivirano 2004-10-12 na Wayback Machine-u
# Alexander von Humboldt

|  |
| --- |
| **Alexander von Humboldt** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | 14. septembar 1769. Berlin
 |
| Smrt
 | 6. maj 1859. Berlin
 |
| Polje
 | geografija
 |
| Poznat po
 | Biogeografija, *Kosmos* |

**Friedrich Wilhelm Heinrich Alexander von Humboldt** [ˈfʁiːdʁɪç ˈvɪlhɛlm ˈhaɪnʁɪç alɛˈksandɐ fɔn ˈhʊmbɔlt] (Berlin, 14. septembra 1769. – Berlin, 6. maja 1859.), pruski biolog i geograf. Mlađi je brat pruskog ministra, filozofa i lingvista Wilhelma von Humboldta.

Humboltov opsežni rad na polju botanike i geografije doveo je do osnivanja nove naučne discipline – biogeografije.

## Biografija

Između 1799. i 1804., Humboldt je puno krstario po Latinskoj Americi, koju je istraživao i opisivao kao pravi moderni naučnik. Svoja zapažanja sa tih putovanja, pisao je i publicirao punih 21 godina u brojnim publikacijama. Njegovo najpoznatije djelo bila je knjiga *Kosmos*, koju je objavio 1845., ona je puno pomogla u popularizaciji nauke.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alexander von Humboldt* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
* [ Arhivirano 2003-12-02 na Wayback Machine-u Stranice Fondacije Alexander von Humboldt] Arhivirano 2003-12-02 na Wayback Machine-u (`en`)
# Karl Benz

|  |
| --- |
| **Karl Friedrich Benz** |
| Rođenje
 | 25. XI. 1844. Mühlburg, Baden, Nemačka Konfederacija
 |
| Smrt
 | 04. IV. 1929. (84 god.) Ladenburg, Baden, Nemačka
 |
| Polje
 | mašinstvo
 |
| *Alma mater* | Univerzitet u Karlsruheu
 |
| Poznat po
 | patentirao prvi praktični automobil "Motorwagen No. 1" 1885.
 |

**Karl Friedrich Benz** (25. novembra, 1844. - 4. aprila, 1929.) Smatra se da je Benz jedan od izumitelja (zajedno sa savremenikom Gottlieb Daimlerom) benzinsko-pokretnih automobila.

Rođen u Muhlburgu (danas dio Karlsruhe), Baden, Njemačka, školovan je u Karlsruhe gramatičkoj školi i Karlsruhe Politehničkoj školi. Uspostavio je svoju prvu kompaniju, za snabdijevanje sredstva za izgradnju, 1871. godine. Oženio se sa Berthom Ringer 1872. godine, i zajedno su imalo petero djece.

Benz je započeo Benz & Co. 1883. godine u Mannheimu za proizvodnju industrijskih mašina. Tu je izumio i patentirao razne vrste strojeva. Kasnije je saznao o Gottlieb Daimleru, koji je u ta doba radio na kolima sa četvero tačaka. Zbog Daimlera Karl je počeo da pravi svoj *motorwagen* sa posebnim strojem. Benz je ne samo izumio svoj stroj, koji je bio jednocilindrični, hlađen vodom, 958 cm³, i 0.75 hp (560 W), nego je također napravio cijela kola. Sa tri tačka, kola je prvo vozila njegova žena Bertha Benz kroz Mannheim 1885. godine.

29. januara, 1886. godine dobio je patent za kola (DRP 37435) i u julu je predstavio svijetu prvi benzinsko-pokretni automobil. 1903. godine Benz odustaje od Benz & Co. i postaje penzioner, ali zadržava mjesto na nadzornom odboru sve do njegove smrti. Benz i Daimler firme su se kasnije ujedinjene da bi se stvorila Daimler-Benz firma 1926. godine - automobili te kompanije su otada poznati kao Mercedes-Benz. Umro je 1929. godine u Ladenbergu.

Po njemu je nazvan benzin.

## Galerija

* Radionica Karla Benza u Mannheimu (Njemačka)
* Replika Benzovog patentiranog "Motorwagena" sagrađenog 1885. godine
* Motor Benzovog vozila
* Prva vozačka dozvola na svijetu, izdata Karlu Benzu 1. augusta 1888. godine
* Automuzej Dr. Karla Benza u Ladenburgu (Njemačka)
* Karl i Bertha Benz
* Službeni znak Rute u spomen Berthe Benz, kojom se obilježava prvo putovanje na dugu razdaljinu na svijetu u Benzovom vozilu 1888. godine
* Prva stanica za gorivo na svijetu, gradska farmacija u Wieslochu (Njemačka)

## Vanjske veze

* Automuzej Dr. Karla Benza, Ladenburg (Heidelberg)
* Ruta u spomen Berthe Benz