Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Majmun

**Majmuni** (*Anthropoidea*) predstavljaju podred u spadaju viši primati.

Dijeli se na:

* širokonosce (*Ceboidea* ili *Platyrrhini*), maleni majmuni Novog svijeta, koji uglavnom žive na drveću;
* uskonosce (*Cercopithecoidea* ili *Catarrhini*), u koje spadaju pavijani;
* čovjekoliki majmuni (*Hominoidea*) koji se dijele na:
	+ *Pongidae* ili *Antropomorphae* u koje spadaju gorila, čimpanza i orangutan;
	+ hominide u koje spada moderni čovjek
# Devon (geologija)

Za devon je karakterističan nagli rast populacije kopnenih biljaka; veliki kopneni biljožderi još uvijek nisu postojali
**Devonij** je geološki period paleozojske ere. Nazvan je prema Devonu u Engleskoj, gdje su se prvi put proučavale devonisjke stijene.

Tokom devonijskog perioda ribe su kroz evoluciju dobile noge i dobile mogućnost da hodaju po kopnu kao vodozemci, a prvi zglavkari poput insekata i paučnjaka su također počeli kolonizirati kopnene habitate. Prve golosjemenske biljke su se proširile preko gole zemlje, stvarajući velike šume. U oceanima, ribe su se diversificirale u prve morske pse, i prve perajaste i koštunjače. Prvi amonitni mekušci su se pojavili, a trilobiti, mekušasti brahiopodi, isto kao i veliki koraljni grebeni su bili česti. Kasno devonijsko izumiranje je prilično djelovalo na morsku faunu. Paleogeografijom je dominirao superkontinent Gondwana na jugu, kontinent Sibir na sjeveru, i novostvoreni mali superkontinent Euramerika u sredini.

| Paleozoička era
 |
| --- |
| Kambrij
 | Ordovicij
 | Silur
 | Devon
 | Karbon
 | Perm
 |

| Devonski period
 |
| --- |
| Donji devon
 | Srednji devon
 | Gornji devon
 |
| Lohkov
 | Prag
 | Ajfel
 | Žive
 | Fran
 | Famen
 |
| Ems
 |

## Vanjske veze

* UC Berkeley site introduces the Devonian.
* 'Devonian Times;' life and ecology. Arhivirano 2004-12-06 na Wayback Machine-u
* Devonian reef system in northwest Australia. Arhivirano 2003-09-19 na Wayback Machine-u
* „International Commission on Stratigraphy (ICS)”. *Geologic Time Scale 2004*. Pristupljeno Sept 19.
# Razmnožavanje

**Razmnožavanje** ili **reprodukciјa** јe stvaranje јedne stvari kao kopiјa, plod, ili zamena slične stvari, npr. fotokopiranje i stvaranje duplikata.

Reč se verovatno naјčešće spominje u smislu biološke reprodukciјe i seksa.

* **Seksualna reprodukciјa** јe biološki proces po koјem organizmi stvore potomke s kombinaciјom genetičkog materiјala. Ovi organizmi imaјu dva različita odrasla pola, muško i žensko.
* **Aseksualna reprodukciјa** јe biološki proces po koјem organizam stvori genetički sličnu kopiјu samog sebe bez kombinaciјe genetičkog materiјala sa drugim organizmom.

Postoјe mnogi načini reprodukciјe koјe upotrebljavaјu razne vrste.

Neke životinje, poput ljudi (seksualno zreli nakon adolescenciјe), imaјu malo potomaka. Druge životinje se reproduktuјu brzo, ali mnogi potomci ne prežive do odraslih doba. Zec (zreo nakon 8 meseci) ima 10-30 potomaka godišnje, Nilski krokodil (15 godina) ima 50, i neke vrste muva (10-14 dana) imaјu 900. Obe strategiјe mogu biti povlašteni evoluciјi: životinje sa malo potomaka mogu provesti vreme odgaјanjem i čuvanjem njih i tako smanjiti potrebu za reprodukciјu. Međutim, životinje sa mnogo potomaka ne trebaјu da odgaјaјu i čuvaјu potomke.

Ove dve strategiјe poznate su kao K-selekciјa (malo potomaka) i R-selekciјa (mnogo potomaka). Koјu strategiјu vrste preferiraјu zavisi od raznih okolnosti.
# Selekcija

**Selekcija** je shvatanje evolucionista da se razvoj vrsta i usavršavanje organizama vrši kroz prirodno odabiranje sposobnih za opstanak. U društvenim naukama i socijalnom radu, to je odabir ili razvrstavanje osoba ili njihovih sposobnosti po nekom, unapred utvrđenom kriterijumu. Svrha selekcija u navedenom smislu je pragmatična i najčešće služi za utvrđivanje mogućnosti kojima se pojedincima može pružiti pomoć u izboru oblika školovanja, učenja ili osnaživanja neke posebne veštine. U terapijskom smislu služi za izbor prioriteta i oblika stručne pomoći onima kojima je ona neophodna, shodno njihovim potrebama.

## Literatura

*

Ovaj članak, ili jedan njegov segment, izvorno je preuzet iz knjige Ivan Vidanović "*Rečnik socijalnog rada*" uz odobrenje autora.
# Genom

U biologiji, **genom** nekog organizma su svi njegovi nasljedni podaci kodirani u DNK ili, kod nekih virusa, u RNK. Time su obuhvaćeni kako geni tako i nekodne sekvence DNK. Izraz je 1920. godine skovao Hans Winkler, profesor botanike na Sveučilištu Hamburg, Njemačka kao složenicu od riječi gen i kromosom.
# Biarritz

| Bijaric francuski: *Biarritz* baskijski: *Miarritze* |
| --- |
|  Gradska vijećnica |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Francuska
 |
| Region
 | Akvitanija
 |
| Departman
 | Atlantski Pirineji
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2011-01-01) | 28,742
 |
| Gustina stanovništva
 | 2221,53 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, ljeti UTC+2
 |
| Površina
 | 11,66 km²
 |
| BijaricBijaric (Francuske)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 64200
 |
| INSEE kod
 | 64122
 |

**Bijaric** (francuski: *Biarritz*) je grad u Francuskoj u regionu Akvitanija, u departmanu Atlantski Pirineji.

Po podacima iz 1990. godine broj stanovnika gradu je bio 28.742, a gustina naseljenosti je iznosila 2.465 stanovnika/km².

## Demografija

Demografija| 1962. | 1968. | 1975. | 1982. | 1990. | 1999. | 2006. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.231 | 26.750 | 27.595 | 26.598 | 28.742 | 30.055 | 26.690 | 25.903 |

## Galerija

* Plaža i kazino u Bijaricu

## Reference

## Literatura

* Alexandra Hughes, Alex Hughes, Keith A Reader, Keith Reader, ur. (2001). *Encyclopedia of Contemporary French Culture* (Routledge; Routledge World Reference edition izd.). ISBN 0415263549.
* Robb, Graham (2008). *The Discovery of France: A Historical Geography*. W. W. Norton & Company. ISBN 0393333647.
* Ardagh, John (1991). *France* (Cultural Atlas of izd.). Facts on File. ISBN 081602619X.
* Jones, Colin (1999). *The Cambridge Illustrated History of France* (Cambridge Illustrated Histories izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521669928.
* Sowerwine, Charles (2009). *France since 1870: Culture, Society and the Making of the Republic* (2nd izd.). Palgrave Macmillan. ISBN 0230573398.
* Roberts, William J. (2004). *France: A Reference Guide from the Renaissance to the Present (European Nations)* (European Nations izd.). Facts on File. ISBN 0816044732.

## Vanjske veze

* Izvor podataka: Insee
* Mape i satelitski snimci:
	+ Google maps
	+ MSN-ov atlas sveta Arhivirano 2006-01-26 na Wayback Machine-u
# West Orange, New Jersey

| Vest Orindž *West Orange* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Nju Džerzi
 |
| Okrug
 | Eseks
 |
| Osnovan
 | 1863
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 0
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Površina
 | 31,522 km²
 |
| Kopnena površina
 | 31,198 km²
 |
| Vodena površina
 | 0,324 km²
 |
|   |
|   |
| Vest OrindžVest Orindž (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 862/973
 |
| FIPS kod
 | 79790
 |

**Vest Orindž** (engleski: *West Orange*) je grad u američkoj saveznoj državi Nju Džerzi.

## Demografija

Po popisu iz 2000. godine broj stanovnika je 44.943.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 27.907 (62,1 %)
 | 0 (0,0 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 7.848 (17,5 %)
 | 0 (0,0 %)
 |
| Azijati
 | 3.635 (8,1 %)
 | 0 (0,0 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 4.514 (10,0 %)
 | 0 (0,0 %)
 |
| Ukupno
 | 44.943
 | 0
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **West Orange, New Jersey** |

* United States Census Bureau
# Mürzzuschlag

| Mürzzuschlag
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **Savezna zemlja** | Štajerska
 |
| **Okrug (bezirk)** | Bruck-Mürzzuschlag
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Karl Rudischer
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 51.308 km²
 |
| **Visina** | 669 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014)
 |
|  - **Urbano područje** | 8813
 |
|  - **Urbana gustoća** | 171.8 st/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 8680, 8682
 |
| **Pozivni broj** | 03852
 |
| **Službene stranice** www.muerzzuschlag
 |
| Karta
 |
| Mürzzuschlag
 |

**Mürzzuschlag** je grad od 8813 stanovnika u sredini Austrije, koji administrativno potpada pod okrug Bruck-Mürzzuschlag.

## Geografija

Mürzzuschlag leži na sjeverozapadu Štajerske, u dolini rijeke Mürz, na jugozapadnim obroncima planine Semmering, koja je jedno od najboljih štajerskih skijališta.

## Historija

Mürzzuschlag je prvi put spomenut u dokumentima 1227. godine. Od srednjeg vijeka bio je centar za proizvodnju predmeta od željeza. Procvjetao je nakon izgradnje Semmeringbahna, prve dionice Južne željeznice, kao željezničko čvorište i industrijsko naselje, pa je status grada dobio 1924. godine. Mürzzuschlag je sve do 2013. bio i administrativni centar vlastitog okruga, koji se nakon administrativne reforme spojio sa Okrugom Bruck an der Mur, pa je administracija novog okruga oselila u Bruck an der Mur.

## Znamenitosti

Najveće znamenitosti grada su parohijska crkva, kompletno obnovljena između 1767. i 1774. sa šestorokatnim gotičkim zvonikom, zatim kuća Brahms iz polovine 16. vijeka i trgovačka kuća iz 1792. nekadašnja
franjevačka crkva podignuta između 1648.- 1657.

## Privreda

Od 4220 zaposlenih u 1991. oko 58% je radilo u uslužnom sektoru i trgovini, a ostali u tradicionalnoj metalskoj industriji, koja sve više stagnira, te u drvnoj industriji i po malim pivovarama.

## Pobratimski gradovi

* Treptow-Köpenick (berlinski okrug)
* Aruša
* Blansko
* Chillán

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Mürzzuschlaga* Arhivirano 2016-02-16 na Wayback Machine-u (`de`)
# Rudolf Diesel

|  |
| --- |
| **Ing. Rudolf Diesel** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | 18. III. 1858. Pariz, Francuska
 |
| Smrt
 | 29. IX. 1913. Kanal La Manš
 |
| Narodnost
 | Nemac
 |
| Polje
 | mašinstvo
 |
| *Alma mater* | Tehnički Univerzitet u Minhenu
 |
| Poznat po
 | izumu Dizel-motora
 |

**Rudolf Diesel** (18. ožujka 1858., Pariz - 30. rujna 1913., Engleski kanal), njemački izumitelj, svjetski poznat po izumu motora s unutrašnjim izgaranjem, Diesel motora.

## Život

Roditelji su mu bili njemačke izbjeglice, otac je bio obrtnik kožar, a majka dadilja (guvernanta) i učiteljica stranih jezika. Za vrijeme Francusko-Pruskog rata 1870., cijela je obitelj deportirana u London, Veliku Britaniju. Kasnije se Diesel vratio u očev rodni grad Augsburg gdje je pohađao srednju školu i gdje je dobio stipendiju za Tehnički fakultet u Münchenu. Na fakultetu je bio izvanredan student, gdje ga je kao mentor podržavao Carl von Linde.

Radio je u Švicarskoj, Parizu, a laboratorijski rad na svom motoru je nastavio u Berlinu. 23. veljače 1892.g. je patentirao svoj motor.

## Izum

Osnovna ideja patentiranog motora je visoka kompresija (sažimanje) goriva prije ubrizgavanja u cilindar motora, i na taj način je izbjegnuta upotreba automobilskih svjećica i iskre koja započinje eksploziju u motoru. Zbog visokog tlaka goriva, nije potrebna iskra za iniciranje eksplozije.

U početku je kao gorivo koristio ugljenu prašinu. Prototip je izgrađen u tvornici MAN (Maschinenfabrik Augsburg). Nakon primjene svog motora, Rudolf Diesel je postao milijunaš. Iako je Diesel kao gorivo za svoj motor preferirao ugljenu prašinu ili biljno ulje (koje se tek odnedavno počelo upotrebljavati), kao gorivo se udomaćilo Diesel gorivo koje je jeftinija frakcija nafte od benzina.

Pošto su Diesel motori robustniji od benzinskih motora, nisu bili primjenjivi za neke namjene kao što su motori za avione. Zato su se pokazali dobrim za cestovna motorna vozila, i izvrsnim za stacionarne namjene, ili za velika prometna sredstva kao što su brodovi, podmornice ili lokomotive.

## Kasniji život

Kao i kod drugih briljantnih umova, i kod Diesela se manifestirala bliskost s ludilom, te je doživio nekoliko živčanih slomova, a bio je i paranoičan.

Njegov nestanak je primijećen za vrijeme noćnog prelaska Engleskog kanala u malom poštanskom brodu, na relaciji Antwerpen - Harwich. Njegovo je mrtvo tijelo pronađeno nekoliko dana poslije u moru. Njegova misteriozna smrt je kasnije ponudila dva objašnjenja: 1. samoubojstvo, 2. ubojstvo zbog njegovog protivljenja upotrebe Diesel motora u njemačkim podmornicama.

## Slike

Drugi prototip Dizel motora iz 1894.
# Ratna mornarica Sjedinjenih Američkih Država

| Ratna mornarica Sjedinjenih Država United States Navy |
| --- |
|  Grb Ratne mornarice Sjedinjenih Država
 |
| Osnovana
 | 13. oktobar 1775.
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Uloga
 | pomorski rat
 |
| Sjedište
 | Arlington, Washington, SAD
 |
| Geslo
 | *"Non sibi sed patriae"* |
| Marš
 | *Anchors Aweigh* |
| Zapovjednici
 |
| Trenutačni zapovjednik
 | admiral Jonathan Greenert
 |

**Ratna mornarica Sjedinjenih Država** (engleski: *United States Navy* akronim: **USN**) je danas najveća ratna mornarica na svijetu, po ukupnoj tonaži brodova jača od slijedećih 13 zajedno.

## Karakteristike

*Ratna mornarica Sjedinjenih Država* ima najviše nosača aviona u svojoj floti, 10 u operativnoj upotrebi, jedan u izgradnji (od dva planirana) i 2 u rezervi.
U mornarici služi 317 054 oficira, podoficira i vojnika u aktivnoj službi, uz 109 671 pripadnika rezerve na 288 ratna broda, i 3 700 aviona.

## Organizaciona struktura

Mornarica administrativno podpada pod Ministarstvo ratne mornarice (Department of the Navy), na čelu kojeg je civilni (politički izabrani) sekretar ratne mornarice (Secretary of the Navy). Ministarstvo ratne mornarice, je dio Ministarstva obrane (Department of Defense). Najviši rangirani mornarički oficir (admiral sa 4 zvjezdice) je operativni komandant mornarice (Chief of Naval Operations). On je automatizmom i član Vrhovnog združenog štaba, drugog po rangu organa sigurnosti Sjedinjenih Država nakon Nacionalnog savjeta sigurnosti.

*Američka ratna mornarica* podjeljena je na 9 komponenti; *Komandu flota Američke mornarice* (United States Fleet Forces Command) nekadašnja *Atlanska flota*, *Pacifičku flotu* (United States Pacific Fleet), *Centralnu komandu Američke mornarice* (United States Naval Forces Central Command), *Američku mornaricu u Evropi* (United States Naval Forces Europe), *Ratnu komandu mornaričke veze* (Naval Network Warfare Command), *Mornaričku rezervu* (Navy Reserve), *Specijalnu komandu ratne mornarice* (United States Naval Special Warfare Command), *Snage za obuku i regrutaciju* (Operational Test and Evaluation Force) i *Komandu pomorskog transporta* (Military Sealift Command),

*Američka ratna mornarica* ima šest aktivnih flota, - 3, 4, 6, 7 i 10.

## Historija

*Ratna mornarica Sjedinjenih Država* osnovana je 13. oktobra 1775. kao Kontinentalna mornarica (Continental Navy) odlukom Drugog Kontinentalnog kongresa, da bude podrška Armiji Sjedinjenih Država u Američkom ratu za nezavisnost.

Nosač aviona USS Nimitz (CVN-68)
Sve do Drugog svjetskog rata *Američka ratna mornarica* daleko je zaostajala za Britanskom kraljevskom ratnom mornaricom kako po snazi brodovlja, tako i po opremljenosti, ali i od drugih tada respektabilnih mornarica svijeta. Nakon katastrofe koju je doživjela u japanskom Napadu na Pearl Harbor 7. decembra 1941. do kraja rata izrasla je u najmoćniju mornaricu svijeta.

## Reference

## Vanjske veze

* *The United States Navy (USN)* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Liberalna stranka (Srbija)

**Liberalna stranka** je naziv za političku stranku koja je osnovana 1883. godine u Srbiji, a koja je potjecala od neformalnih grupa liberalnih intelektualaca aktivnih od polovice 19. vijeka. Sudjelovala je u mnogim vladama, a u vanjskoj politici se oslanjala na Rusiju. Postojale su dve grupe liberala:

* Liberali od 1858 (Svetoandrejska skupština):
	+ Stevča Mihailović
	+ Jevrem Grujić
	+ Milovan Janković i dr.
* Liberali od 1868:
	+ Jovan Ristić
	+ Radivoje Milojković i dr.

Liberalna stranka je obnovila rad 14.12.1989 godine u Valjevu u podrumu zgrade bivseg Socijalistickog saveza radnog naroda. Osnivači stranke su Predrag M. Vuletic. Aleksandar Stefanovic, Milan Ulm i Slaven Batocanin.

## Izvori
# Lazar Dokić

|  |
| --- |
| Lazar Dokić |
| Mandat(i) |
| Premijer Srbije
 |
| Prethodnik
 | Jovan Avakumović
 |
| Naslednik
 | Sava Grujić
 |
| Biografija |
| uredi  |

**Lazar Đ. Dokić** (Beograd, 27. septembar 1845. – Opatija, 1/13. decembar 1893) je bio srpski lekar i političar, predsednik vlade 1893. godine.

## Biografija

Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Beogradu. Studirao je medicinu u Beču i Pragu. Radio je kao okružni lekar u Užicu petnaest godina, a u ratu sa Turskom 1877/88. bio je vojni lekar šumadijskog korpusa.

Postavljen je za profesora anatomije, fiziologije i zoologije na Velikoj školi u Beogradu 1878. godine. Postaje vaspitač osmogodišnjeg prestolonaslednika Aleksandra Obrenovića 1883. godine.

Član je Radikalne stranke i pripada njenom umerenijem krilu. 1888. postaje član Državnog saveta, a zatim i njegov predsednik.

Kada maloletni Aleksandar rešava pat poziciju između liberala i radikala posle izbora februara 1893. godine državnim udarom, Lazar Dokić postaje predsednik vlade 1. aprila. Nastaje kratkotrajna idila između radikala i Aleksandra, a Dokić umire 1. decembra od gangrene pluća izazvane preteranim pušenjem.

Pisao je radove iz opšte biologije i zoologije i o životinjskim vrstama u Srbiji.

Njegovi sinovi su armijski general Đuro L. Dokić (Užice 21. decembar 1873 - Beograd, 17. jun 1946) i konjički brigadni general Ivan L. Dokić (Beograd, 5. mart 1882 - Teslić, 8. avgust 1938).

## Povezano

* Prva vlada Lazara Dokića
* Druga vlada Lazara Dokića

## Literatura

* Stokes, Gale (1990). *Politics as Development: The Emergence of Political Parties in Nineteenth Century Serbia*. Duke University Press.

## Vanjske veze

* Biografija na sajtu SANU Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u
# Hazara

**Hazara** je naziv za etničku grupu koja uglavnom živi u planinskoj oblasti centralnog Afganistana, zvanoj *Hazarajat* ili *Hazaristan*. S obzirom da ne postoje nikakvi pouzdani popisi stanovništva, kao i na to da je ta grupa vijekova bila predmetom diskriminacijama, procjene njihovog broja prilično variraju. Najniže su one koje im pripsuju 9% [1] Arhivirano 2018-11-16 na Wayback Machine-u a najviše one koje im pripisuju 19-25% (BBC) afganistanskog stanovništva, mada se sve te brojke moraju uzeti s velikom rezervom. Neznatnja populacija Hazara postoji i u Pakistanu i Iranu.

Hazare su po vjeri uglavnom šijiti, mada među njima ima i sunita i ismailita.

## Vanjske veze

* About the Hazara people
* Y-Chromosomal DNA Variation in Pakistan (American Journal of Human Genetics, 2002)
* Where west meets east: the complex mtDNA landscape of the southwest and Central Asian corridor (Oxford Ancestors) Arhivirano 2006-12-15 na Wayback Machine-u
* Genghis Khan a Prolific Lover, DNA Data Implies (National Geographic, 2003)
* Australia ships out Afghan refugees (BBC)
* War and migration : social networks and economic strategies of the Hazaras of Afghanistan / Alessandro Monsutti ; translated by Patrick Camiller.
# Hrvatsko narodno kazalište u Splitu

Hrvatsko narodno kazalište u Splitu
**Hrvatsko narodno kazalište u Splitu** utemeljeno je 1893. godine, a nalazi se na Trgu Gaje Bulata u Splitu. Splitski HNK središnje je splitsko kazalište i najznačajniji teatar u Dalmaciji, te kao takav uživa visok ugled i popularnost.

## Historija

Kroz mnoga desetljeća HNK Split sačuvao je kulturni identitet grada brojnim kazališnim predstavama i koncertima. Članom je Europske kazališne konvencije od 1999. godine.

Prvi intendant kazališta bio je Ivo Tijardović. Od 2019. dužnost intendanta vrši Srećko Šestan, a ravnatelj baleta je Jure Bučević.

U kazalištu se nalaze poprsja velikana splitske i hrvatske kulture: Marka Marulića, Gaje Bulata, Ive Tijardovića, Josipa Hatzea, Josipa Gende, Zdravke Krstulović i Borisa Dvornika.

## Reference

## Vanjske veze

* Hrvatsko narodno kazalište u Splitu
* HNK Split na KAMO.hr Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u
# Patentni zatvarač

**Patentni zatvarač** ili **rajsferšlus** je tip spojnice dva komada materijala. Naziv rajsferšlus je preuzet iz nemačkog jezika (od reči Reißverschluss, što je složenica dve reči: Reise - putovati, i Verschluss - zatvarač, budući da je prvobitan naziv bio nešto duži: Reise-tasche mit Verschluss - putna torba sa zatvaračem). Patent zatvarač

## Istorijat

Prvi rajsferšlus je osmislio Amerikanac Vitkom Džedson 1893. godine. U obliku u kome se i danas koristi, patentiran je 1913. godine i verovatno od tada potiče njegov drugi naziv: **patent-zatvarač**.

## Mehanizam

mehanizam
Rajsferšlus čine dva reda zubaca (tzv. „lastina repka“) koji su postavljeni naspramno i uklapaju se jedan u drugi kada je rajsferšlus zatvoren. Klizeći mehanizam ih spaja kada se povlači na jednu stranu. Kada se povlači na drugu, on ih razdvaja jer je njegov sastavni deo klin trougaonog oblika koji se umeće u sam spoj zubaca, koji se naziva gurač ili šiber.

## Upotreba

Rajsferšlus ima široku primenu, ali se najčešće može videti na odeći, kao što su jakne i farmerke, kao i na torbama i drugim predmetima od tekstila.

## Literatura

* Proizvodnja
# Rajčica

| Rajčica
 |
| --- |
|  |
| *Lycopersicon lycopersicum* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Podrazred:
 | Asteridae  |
| Red:
 | Solanales  |
| Porodica:
 | Solanaceae  |
| Rod:
 | Solanum  |
| Vrsta:
 | S. lycopersicum  |
| Dvojni naziv
 |
| Solanum lycopersicum L. |

**Rajčica** ili **paradajz** (*Solanum lycopersicum L.*) je jednogodišnja voćna biljka koja je bliži srodnik krumpiru, jer pripada porodici pomoćnica (*Solanaceae*). Naziva se još pomidor, paradajz, paradižnik, zlatna jabuka, tomat, jabučica. Rajčica se tradicionalno svrstava u povrće, no iz perspektive botaničara smatra se voćem.

## Opis biljke

Plod rajčice s cvijetom
paradajz naraste otprilike 20 centimetara, listovi su rascijepani, listići dugoljasti. Žuti cvjetovi skupljeni su u grozdove, plodovi su u početku zeleni, a sazrijevanjem poprimaju tamno - crvenu boju. Današnjim uzgojem dobilo se sorte rajčica raznih oblika i boja.

## Povijest i rasprostranjenost

Rajčica potječe iz Južne Amerike, a u Europi ju je prvi opisao liječnik i botaničar Mattioli 1554. godine.

## Ljekovito djelovanje

Ljekovito djelovanje nalazi se prije svega u plodovima, koji su bogati vitaminom C, karotinom, vitaminom B1, a ima i vitamina E. Uz vitamine u plodovima su sadržane i značajne količine mangana, željeza i bakra.
Sok od rajčice snižava krvni tlak, a povisuje izlučivanje želučanih i crijevnih probavnih sokova, olakšava probavu.

Preporučuje se u dijetama oboljelih od reumatičnih oboljenja, gihta, te srčanih i bubrežnih bolesti.

Oprez je potreban radi alkaloida solanina, prirodnog pesticida/fungicida, koji je i za ljude otrovan. Solanin je prisutan i u drugim pomoćnicama, a posebno u krumpiru.

## Vanjske veze

* Nutritivna vrijednost rajčice