# Teška voda

| Teška voda
 |
| --- |
|  |
| Identifikacija
 |
| CAS registarski broj
 | 7789-20-0Y |
| PubChem
 | 24602 |
| ChemSpider
 | 23004Y |
| UNII
 | J65BV539M3Y |
| KEGG
 | D03703 |
| ChEBI
 | 41981 |
| Jmol-3D slike
 | Slika 1
 |
|

| SMILES |
| --- |
| [2H]O[2H] |

 |
|

| InChI |
| --- |
| InChI=1S/H2O/h1H2/i/hD2Y Kod: XLYOFNOQVPJJNP-ZSJDYOACSA-NY

---

InChI=1S/H2O/h1H2/i/hD2 |

 |
| Svojstva
 |
| Molekulska formula
 | H2O
 |
| Molarna masa
 | 18.02 g mol−1 |
| Agregatno stanje
 | Bledo plava, transparentna tečnost
 |
| Miris
 | Bez mirisa
 |
| Gustina
 | 1,107 g mL−1 |
| Tačka topljenja
 |
276.97

 |
| Tačka ključanja
 |
101.4 °C, 375 K, 215 °F

 |
| Rastvorljivost u vodi
 | Rastvorna
 |
| log P
 | −1.38
 |
| Indeks prelamanja (*n*D)
 | 1,328
 |
| Viskoznost
 | 1,25 mPa s (na 20 °C)
 |
| Dipolni moment
 | 1,87 D
 |
|

Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala

 |
| Infobox references
 |

**Teška voda** je prilično slobodan naziv koji se najčešće odnosi na **deuterijum oksid**, D2O ili 2H2O. Njene fizičke i hemijske osobine su veoma slične osobinama lake vode, H2O. Vodonični atomi u molekulu potiču od težeg izotopa, deuterijuma, čije atomsko jezgro pored jednog protona (koji čini atomsko jezgro lakog vodonika) sadrži i jedan neutron. Dodatni neutron udvostručuje masu jezgra što dovodi do relativno velikog izotopskog efekta što se ispoljava u promeni fizičkih i hemijskih osobina vode.

Uvek kada psotoji smeša izotopa vodonika nastaje **poluteška voda**, HDO, jer se između molekula vode u tečnosti odvija brza izmena vodonika pa se prvobitini, H2O i D2O vrlo brzo preobrate u HDO. Voda koja sadrži 50% H i 50% D u stvari sadrži 50 % HDO i po 25 % H2O i D2O, koji su u dinamičkoj ravnoteži.

Tešku vodu ne treba mešati sa tvrdom vodom ili tritrisanom vodom. (Tritrisana voda sadrži treći izotop vodonika tricijum.)

## Upotreba

### Nuklearna magnetna rezonancija

Deuterijum oksid se u nuklearnoj magnentnoj rezonanciji (NMR) koristi kada se snimaju protonski spektri u vodenom rastvoru. Protonski signal iz obične vode (rastvarača) višestruko nadmašuje signal iz uzorka. Deuterijum ima vrlo različitu rezonantnu frekvenciju pa stoga ne doprinosi signalu na rezonanciji vodonika (protona).

### Moderator neutrona

U nekim tipovima nuklearnih reaktora teška voda se koristi kao moderator neutrona, medijum koji usprava neutrone koji tek pri malim brzimana mogu da reaguju sa jezgrima uranijuma u reaktoru. Obična (laka) voda takođe može da se koristi kao moderator, međutim, pošto laka voda takođe apsorbuje neutrone tada obogaćeni uranijum moa da se koristi kao gorivo.

## Fizičke osobine (u poređenju sa lakom vodom)

| Osobina | D2O (Teška voda) | H2O (Obična (laka) voda)
 |
| --- | --- | --- |
| Tačka topljenja (°C) | 3,82 | 0,0
 |
| Tačka ključanja (°C) | 101,4 | 100,0
 |
| Gustina (na 20 °C, g/mL) | 1,1056 | 0,9982
 |
| Temp. maksimalne gustine (°C) | 11,6 | 4,0
 |
| Viskoznost (na 20 °C, u santipoazima) | 1,25 | 1,005
 |
| Površinski napon (at 25 °C, dyn·cm) | 71,93 | 71,97
 |
| Toplota topljenja (Kcal/mol) | 1,515 | 1,436
 |
| Toplota isparavanja (cal/mol) | 10,864 | 10,515
 |
| pH (na 25 °C) | 7,41 | 7,00
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Članak Federacije američkih naučnika Arhivirano 2011-04-05 na Wayback Machine-u o proizvodnji teške vode
* Teška voda: Proizvođački vodič za hidrogenski vek (PDF)
* Rubrika *Straight Dope*: Da li je teška voda opasna? Arhivirano 2005-02-04 na Wayback Machine-u