Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Galway

| Galway Gaillimh |
| --- |
| GalwayGalway |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Irska
 |
| **Pokrajina** |  Connacht
 |
| **Osnivanje** | 841.
 |
| **Osnivač** | Vikinzi
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Terry O'Flaherty
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Grad** | 72.729
 |
|  |
| **Vremenska zona** | Zapadnoeuropsko vrijeme (UTC+0)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | Zapadnoeuropsko ljetno vrijeme (UTC+1)
 |
| **Pozivni broj** | +353 091
 |
| **Službene stranice** www.galwaycity.ie
 |

**Galway** (irski:  *Gaillimh*) je grad u Irskoj. Nalazi se na zapadnoj obali Irskog otoka.

## Historija

Područje Galwaya je bilo naseljeno već u vrijeme prapovijesti. Utvrđenje na mjestu ušća rijeke Corrib u more izgrađeno je 1124. i ono je bilo preteča današnjeg grada. Ubrzo se oko tvrđave izgradilo manje naselje koje su 1230. osvojili engleski Normani. Naselje je 1484. dobilo gradska prava, u to vrijeme grad je bio važna međunarodna luka pod vlašću 14 trgovačkih obitelji (tzv. "plemena").

Tokom 16. i 17. stoljeća, za vrijeme nemira i ustanaka etničkih Iraca, Galway je ostao lojalan engleskoj kruni. Nemiri sa kraja 17. stoljeća poremetili su gradski razvoj, pa je grad naglo izgubio na značaju. Privreda je propadala u 19. stoljeću u razdoblju irske gladi.

Galway je od 1921. u sastavu Republike Irske. Oporavak grada započeo je tek poslednjih desetljeća, kada je ponovo zabilježen nagli razvoj i rast.

## Stanovništvo

Prema podacima iz 2006. godine u Galway Cityu i njegovoj okolici živi 72.729 stanovnika, od čega 72.414 živi u gradskim granicama a 315 živi u gradskoj okolici odnosno županiji Galway.
Oko 78% stanovništva su Irci rođeni u Irskoj, dodatnih 5% su Irci rođeni izvan Irske. Oko 17% stanovništva su doseljenici uglavnom iz Poljske i ostalih srednjoeuropskih i baltičkih zemalja, kao što su Latvija i Litva.

## Gradovi prijatelji

| Grad
 | Regija
 | Država
 | Godina
 |
| --- | --- | --- | --- |
| **Aalborg** | Nordjylland
 | Danska
 | 1997.
 |
| **Bradford** | West Yorkshire
 | Ujedinjeno Kraljevstvo
 | 1986.
 |
| **Cambridge** | Massachusetts
 | SAD
 | 1997.
 |
| **Chicago** | Illinois
 | SAD
 | 1986.
 |
| **Lorient** | Bretanja
 | Francuska
 | 1978.
 |
| **Milwaukee** | Wisconsin
 | SAD
 | 2001.
 |
| **Moncton** | New Brunswick
 | Kanada
 | 2002.
 |
| **Qingdao** | Shandong
 | Kina
 | 1999.
 |
| **St. Louis** | Missouri
 | SAD
 | 1977.
 |
| **Seattle** | Washington
 | SAD
 | 1986.
 |
| **Waitakere City** | Auckland
 | Novi Zeland
 | 2002.
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Galway** |
# Esch-sur-Alzette

| Esch-sur-Alzette
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Luksemburg
 |
| **Regija** | Région Sud
 |
| **Okrug** | Kanton Esch-sur-Alzette
 |
| **gradski status** | 1906.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Christian Weis (CSV, mandat 2023-2029)
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 14,35 km²
 |
| **Najveća visina** | 435 m
 |
| **Najmanja visina** | 279 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2023)
 |
|  - **Grad** | 36.625
 |
|  - **Gustoća** | 2.552/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC)
 |
| **Službene stranice** Zvanična stranica grada
 |
| Karta
 |
| Esch-sur-Alzetteclass=notpageimage| Esch na karti Luksemburga |

**Esch-sur-Alzette** (luksem. *Esch-Uelzecht*; nj. *Esch an der Alzette*) je drugi po veličini grad Velikog Vojvodstva Luksemburg, sjedište istoimenog kantona i komune.

Nalazi se na jugozapadu zemlje, uz rijeku Alzette na samoj granici sa Francuskom. Udaljen je oko 15 kilometara od grada Luksemburga. Grad je glavni centar „Terres Rouges”, bogat željeznom rudom, i ostaje glavno središte čelika u zemlji. Kozmopolitski – više od 30% njegovih stanovnika su stranci – sada doživljava značajnu komercijalnu aktivnost.

Zajedno sa Kaunasom i Novim Sadom grad je nosio titulu Europske prijestolnice kulture 2022 godine.

## Geografija

Esch-sur-Alzette je opština sa gradskim statusom u jugoistočnom Luksemburgu, glavni grad Kantona Esch-sur-Alzette i dio okruga Luksemburg. Nalazi se u jugozapadnom Luksemburgu, na granici sa Francuskom. Kroz grad protiče reka Alzette. Prostire se na 14,35 km².

## Znamenitosti

Esch-sur-Alzette je dom „Narodnog muzeja Otpora”, u kojem se čuva materijal u vezi sa otporom na nemačku okupaciju za vreme Drugog svetskog rata. Na ulazu u muzej se nalazi skulptura političkog zatvorenika. Druge turističke atrakcije su veliki park i Bervart kula (*Berwart Tower*) izgrađena 1621. godine. U gradu postoje i dva muzeja.

## Demografija

Popis 15. februara 2001:

* Ukupna populacija: 27.146
	+ Muškarci: 13.252
	+ Žene: 13.894

| Nacionalnost | Populacija | %
 |
| --- | --- | --- |
| - Luksemburžani | 15.062 | 55,49%
 |
| - Portugalci | 6.442 | 23,73%
 |
| - Francuzi | 1.236 | 4,55%
 |
| - Italijani | 1.641 | 6,05%
 |
| - Belgija | 336 | 1,24%
 |
| - Nemci | 251 | 0,92%
 |
| - Jugosloveni | 1.224 | 4,51%
 |
| - Ostali | 954 | 3,51%
 |

## Gradovi pobratimi

* Coimbra
* Lille
* Liège
* Rotterdam
* Köln
* Offenbach am Main
* Torino
* Velletri
* Zemun

## Značajne osobe

* François Besch (r. 1963), novinar i umjetnik;
* Raoul Biltgen (r. 1974), pisac i glumac;
* Taina Bofferding (r. 1982), politčarka;
* Jean Diederich (1922-2012), biciklist;
* Nicolas Kinsch (1904-1973), svećenik;
* Yvonne Useldinger (1921-2009), političar i borac protiv nacizma;
* Mandy Minella (r. 1985), teniserka;
* Viviane Reding (r. 1951), političarka;
* Bettina Scholl-Sabbatini (r. 1942), umjetnica;

## Galerija

* Grad

## Napomene

## Reference

## Literatura

## Vanjske veze

* Zvaničan sajt
# Veszprém

| Veszprém
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Mađarska
 |
| **Županija** | Veszprém
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Gyula Porga (Fidesz–KDNP)
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 126.9 km²
 |
| **Visina** | 124
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2015.)
 |
|  - **Urbano područje** | 60,761
 |
|  - **Urbana gustoća** | 478.8 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 8200
 |
| **Pozivni broj** | 088
 |
| **Službene stranice** www.veszprem
 |
| Karta
 |
| Veszprém
 |

**Veszprém** (srpskohrvatski: *Vesprim*, njemački: *Weißbrunn*, slovenski: *Belomost*) je grad na zapadu Mađarske od 60,761 stanovnika.

Veszprém je trgovački, transportni i administrativni centar Županije Veszprém.

## Geografija

Veszprém je srednjeuropski gradić koji leži na bakonskim brežuljcima duž obje obale riječice Séd , pun zelenila, 15 kilometara sjeverno od Balatonskog jezera i oko 110 km od Budimpešte.

## Historija

Veszprém je već bio razvijen grad u 9. vijeku, sa katedralom i zamkom, a to je prije nego što su Ugari došli u te prostore, svoje ime je navodno dobio po poljskom princu zvanom Bezprim.

Historijski centar grada izgrađen je na pet brežuljka i sadrži brojne arhitektonske spomenike, od katedrale sv. Mihaela, Gizelline kapele s vrijednim freskama iz 13. vijeka, barokne biskupske palače (1765-1776), franjevačkog samostana (1770-1776) do zamka sa Herojskim vratima.

Između 1552. i kraja 17. vijeka, Veszprém je povremeno bio okupiran od strane Osmanlija.

Univerzitet u Veszpremu osnovan je 1949.

## Privreda

Industrija Veszpréma proizvodi potrošačku elektroniku, kompjutorske dijelove, kablove, kemikalije, tekstil, vino i biljno ulje.

## Kultura

Nositelj važne glazbene tradicije, grad je među ostalom priredio Festival ulične muzike (*Veszprémi Utcazene Fesztivál*), muzičkog festivala *VeszprémFest* i predstave barokne orguljaške muzika. Dobitnik je UNESCOovog naslova «grada muzike» u 2019. godini. Ovdje je 1845. rođen Leopold Auer (1845-1930), glazbenik specijaliziran za violinu, koncertni direktor, profesor na konzervatoriju, ostavio nam je važne muzičko-pedagoške studije. Naravno regija nudi vrlo bogat primjer čuveno velikodušne mađarske kuhinje, počevši od lokalnih vina (Juhfark, Cserszegi Fűszeres, Irsai Olivér), od veszprémskog poznatog sira ranoldera.

## Sport

* VLS Veszprém

## Pobratimski gradovi

|  |  |
| --- | --- |
| * Njemačka, Passau
* Njemačka, Senftenberg
* Njemačka, Püttlingen
* Njemačka, Bottrop
* Danska, Gladsaxe
* Belgija, Ottignies-Louvain-la-Neuve
 | * Poljska, Nowa Sól
* Finska, Rovaniemi
* Rumunjska, Sfântu Gheorghe
* Estonija, Tartu
* Izrael, Tirat Karmel
 |

## Galerija

* Grad Veszprém
* Županijska vijećnica u Veszprému
* Veszprémska tvrđava

## Napomene

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Veszpréma* Arhivirano 2016-04-22 na Wayback Machine-u (`hu`)
* *Veszprem, Hungary* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Gorica

*Za ostale upotrebe, pogledajte Gorica (razvrstavanje).*

| Gorica Gorizia/Gorica/Gurize
 |
| --- |
| Panorama GoricePanorama Gorice |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **Regija** | Furlanija-Julijska krajina
 |
| **Provincija** | Gorica
 |
| **Frazioni** | Castello/Grad, Lucinico/Ločnik, Oslavia/Oslavje, Piuma/Pevma, San Mauro/Štmaver, Sant’Andrea/Štandrež, Straccis/Stražišče, Vallone dell'Acqua, Gradiscutta, Piedimonte/Podgora |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Rodolfo Ziberna (Forza Italia)
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 41 km²
 |
| **Visina** | 84 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (31. decembar 2003)
 |
|  - **Grad** | 35.980
 |
|  - **Gustoća** | 877.6 km²
 |
|  |
| **Poštanski broj** | 34170
 |
| **Pozivni broj** | 0481
 |
| **Službene stranice** Službene stranice
 |
| Karta
 |
| Gorica
 |

**Gorica** ili **Gorizia** (njemački: *Görz*, furlanski: *Gurize*) je mali grad u podnožju Alpa, na sjeveroistoku Italije i granici sa Slovenijom. Predstavlja središte lokalne industrije, trgovine i turizma.

## Historija

Grad, čije se ime prvi put spominje 1001. godine, s vremenom je postao sjedištem istoimene grofovije koja će u 16. vijeku doći pod vlast dinastije Habsburg. Pod njihovom vlašću će, uz dva manja prekida, ostati nekoliko slijedećih vijekova. Slično kao i obližnji Trst, Gorica je uživala reputaciju kozmpolitanskog i multietničkog grada, a bila je i omiljeno odmaralište austrijske aristokracije.

Sve je to prekinuo ulazak Italije u prvi svjetski rat. U tom je ratu Gorica teško stradala, često prelazeći iz ruke u ruku za vrijeme krvavih bitaka na Soči. Završetkom rata i raspadom Austro-Ugarske Gorica je prešla pod vlast Italije, gdje će, pogotovo nakon dolaska fašista na vlast, početi nasilno potalijančavanje ne-talijanskog, u slučaju Gorice slovenskog stanovništva.

Zbog toga su na kraju drugog svjetskog rata jugoslavenski partizani pokušali u Gorici uspostaviti svoju vlast, ali su, slično kao i u slučaju Trsta, u tome spriječeni od strane zapadnih saveznika. Mirovnim ugovorom iz 1947. Jugoslavija je dobila manji dio gradskog zemljišta, na kojem će 1950-ih sagraditi novi grad koji danas nosi ime Nova Gorica. Odnosi između dva grada su, s druge strane, bili izuzetno dobri, kako za vrijeme Jugoslavije, tako i nakon uspostavljanja Slovenije kao nezavisne države.

Granica između dva grada je trebala postati potpuno beznačajnom nakon primitka Slovenije u EU, ali se ponovno potezanje pitanja fojbi i renesansa iredentizma u Italiji odrazio i na Goricu. Na emitiranje kontroverznog filma *Srce u bunaru*, stanovnici Nove Gorice su reagirali ispisivanjem Titovog imena na slovenskoj strani granice.

Karta grada Gorice i glavne željezničke linije.
## Gradovi pobratimi

* Lienz
* Sassari
* Venlo
* Kielce
* Zalaegerszeg

## Povezano

* Nova Gorica
* Gorički zid

## Reference

## Vanjske veze

* Comune di Gorizia Official Homepage
* Gorizia and Environs Arhivirano 2008-07-03 na Wayback Machine-u
# 2027.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 3. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 20. vijek – **21. vijek** – 22. vijek
 |
| Decenija:
 |  1990-e  2000-e  2010-e  – 2020-e –  2030-e  2040-e  2050-e  |
| Godine:
 | 2024 2025 2026 – **2027** – 2028 2029 2030
 |

 *Za ostale upotrebe, pogledajte 2027. (razvrstavanje).*

2027.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 2027.. (MMXXVII) |
| Ab urbe condita
 | 2780.
 |
| Islamski
 | 1448–1449.
 |
| Iranski
 | 1405–1406.
 |
| Hebrejski
 | 5787–5788.
 |
| Bizantski
 | 7535–7536.
 |
| Koptski
 | 1743–1744.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 2082–2083.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1949–1950.
 |
| • *Kali Yuga* | 5128–5129.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4663–4664.
 |
| • 60 godina
 | Yin Vatra Koza (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 12027.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **2027** (MMXXVII) će biti redovna godina koja počinje u petak.

* UN-ova Međunarodna godina: pravne pismenosti; održivog i izdržljivog turizma.
* Nove godine: 火羊 kineska 6. 2.; ☪ islamska ca. 6. 6.; ✡ Roš Hašana 1/2. 10.
* Uskrs: ✝ zapadni 28. 3.; 🞣 istočni 2. 5.
* Bajram: Ramazanski 9. 3.; Kurban 17. 5.

## Događaji

## Predviđeni događaji

* 15. 5. - 15. 8. - Specijalizovana izložba EXPO 2027 u Beogradu, "Igraj za čovečanstvo, sport i muzika za sve".
* 27. 8. - 12. 9. - Svetsko prvenstvo u košarci, Katar.
* 1. 9. - Preporučeni datum nezavisnosti Autonomnog Regiona Bougainville od Papue Nove Gvineje.

### Nepoznati datumi

* januar - Planirano lansiranje ESA-inog svemirskog teleskopa *PLATO* za traženje egzoplaneta, naročito onih nalik Zemlji, u nastanjivoj zoni oko zvezda nalik Suncu.
* c. april - Predsednički izbori u Francuskoj.

## Rođenja

## Smrti

## Nobelove nagrade

### Veze

Godišnji kalendar

## Reference
# 2028.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 3. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 20. vijek – **21. vijek** – 22. vijek
 |
| Decenija:
 |  1990-e  2000-e  2010-e  – 2020-e –  2030-e  2040-e  2050-e  |
| Godine:
 | 2025 2026 2027 – **2028** – 2029 2030 2031
 |

 *Za ostale upotrebe, pogledajte 2028. (razvrstavanje).*

2028.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 2028.. (MMXXVIII) |
| Ab urbe condita
 | 2781.
 |
| Islamski
 | 1449–1450.
 |
| Iranski
 | 1406–1407.
 |
| Hebrejski
 | 5788–5789.
 |
| Bizantski
 | 7536–7537.
 |
| Koptski
 | 1744–1745.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 2083–2084.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1950–1951.
 |
| • *Kali Yuga* | 5129–5130.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4664–4665.
 |
| • 60 godina
 | Yang Zemlja Majmun (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 12028.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

## Događaji

## Predviđeni događaji

### Nepoznati datumi

## Rođenja

## Smrti

## Nobelove nagrade

### Veze

Godišnji kalendar

## Reference
# České Budějovice

| České Budějovice Budweis |
| --- |
| Centralni trgCentralni trg |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Češka
 |
| **kraj** | Jihočeský kraj
 |
| **okrug** | České Budějovice
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Jiří Svoboda
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 55.605 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 1,625.69 km²
 |
| **Visina** | 381
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Urbano područje** | 93,285
 |
|  - **Urbana gustoća** | 1,677.6 stan. / km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 189,861
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 116.8 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 370 01
 |
| **Službene stranice** www.c-budejovice
 |
| Karta
 |
| České Budějovice
 |

**České Budějovice** (njemački: *Budweis*) je grad na jugu Češke od 93,285 stanovnika.

České Budějovice su Industrijski i kulturni centar tog dijela Češke i administrativni centar istoimenog okruga od 189,861 stanovnika.

## Geografija

České Budějovice leže u historijskoj pokrajini Bohemiji na ušću rijeke Malše u Vltavu.

Grad je širom svijeta poznat po pivu Budweiser, koje se počelo proizvoditi upravo u njemu (danas je to marka #1 u Sjedinjenim Američkim Državama).

## Historija

Grad je osnovao i utvrdio češki kralj Otakar II, i dodjelio mu status grada 1265.

Od 1526. České Budějovice su dio Habsburške Monarhije i to su
bile sve do kraja češki, uz manje prekide za pruske okupacije u 18. vijeku.

Budějovice su bile stanica jedne od prvih evropskih željezničkih pruga, koja je vodila do Linza u Austriji.- otvorena 1827. u vrijeme dok su ih vukli konji.
U to vrijeme grad je pored proizvodnje piva bio poznat po proizvodnji olovaka (*Koh-i-Noor Hardtmuth*) koje su se proizvodile još od 1790. i porculana i emajla.

## Znamenitosti

Budějovice još uvijek imaju dobro očuvanu srednjovjekovnu gradsku jezgru, sa centralnim trgom oko kog se nižu zgrade sa arkadama, a na sredini leži barokna Samsonova fontana.

Budějovice su dom Muzeja Južne Češke, koji ima prirodoslovni, arheološki, umjetnički i historijski odjel.

## Privreda

U gradu se još uvijek proizvodi piva ali i namještaj, cigarete i prehrambeni proizvodi.

Zapadno od grada leže rudnici i nalazišta Antracita, lignit i grafita.

## Gradovi prijatelji

* Nizozemska, Almere
* Belorusija, Gomel
* Austrija, Linz
* Francuska, Lorient
* Slovačka, Njitra
* Njemačka, Passau
* Njemačka, Suhl

## Reference

## Vanjske veze

* Službeni portal grada Arhivirano 2016-11-30 na Wayback Machine-u (`cz`)
* České Budějovice(`en`)
# Lublin

| Lublin
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Poljska
 |
| **Vojvodstvo** | Lublinsko
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 147 km²
 |
| **Najveća visina** | 163
 |
| **Najmanja visina** | 238
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Grad** | 348.450
 |
|  - **Gustoća** | 2.370/km2 |
|  |
| **Vremenska zona** | CET (UTC+1)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | CEST (UTC+2)
 |
| **Pozivni broj** | (+48) 81
 |
| **Registarska oznaka** | LU
 |
| **Službene stranice** www.lublin.eu
 |
| Karta
 |
| Lublin
 |

Zračna luka Lublin
**Lublin** (ukrajinski: *Люблін, Liublin*, jidiš: *לובלין Lublin*) je grad i središte Lublinskog vojvodstva u Poljskoj. Deveti po veličini grad u Poljskoj.

## Geografija

Grad se nalazi u istočnoj Poljskoj, te je najveći grad istočno od rijeke Visle.

## Historija

Prvi podaci o Lublinu potiču iz 10. stoljeća. Grad je bio pod Austrijom 1795.-1807., u sastavu Varšavskog velikog vojvodstva 1807.-1818., u sastavu carske Rusije 1815.-1918. Godine 1918. u Lublinu je osnovana vlada nezavisne Poljske i od tada je grad u njenom sastavu.
U toku Drugog svjetskog rata, u sadašnjem jugoistočnom predgrađu Majdaneku bio je smješten njemački koncentracijski logor u kome je živote izgubilo oko 300.000 ljudi. Danas je na tom mestu spomen muzej. Za vrijeme njemačke okupacije sjedište Komiteta narodnog oslobođenja i privremene poljske vlade 1944. je bilo u Lublinu.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2010. godine grad ima 348.450 stanovnika.

### Demografija

Kretaje broja stanovnika:

## Gradovi prijatelji

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Alcalá de Henares, Španjolska
* Brest, Bjelorusija
* Debrecen, Mađarska
* Delmenhorst, Njemačka
* Erie, SAD
* Ivano-Frankivsk, Ukrajina
* Lancaster, UK
 | * Luhansk, Ukrajina
* Lutsk, Ukrajina
* Lavov, Ukrajina
* Sumi, Ukrajina
* Münster, Njemačka
* Nancy, Francuska
* Nykøbing Falster, Danska
* Panevėžys, Litva
 | * Pernik, Bugarska
* Rishon LeZion, Izrael
* Trabzon, Turska
* Starobilsk, Ukrajina
* Tilburg, Nizozemska
* Viseu, Portugal
* Windsor, Kanada
 |

## Galerija

* Ulaz u Lublinski dvorac
* Stari dio grada
* Lublin 1618. godine
* Ulica Krakowskie Przedmieście
* Trg Litewski
* Željeznički kolodvor
* Stari grad noću
* Zalew Zemborzycki u Lublinu
* Arena Lublin

## Izvor

## Vanjske veze

* Službena stranica grada Arhivirano 2010-10-06 na Wayback Machine-u
# Kiruna

| Kiruna
 |
| --- |
| Centar gradaCentar grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Švedska
 |
| **pokrajina** | Lappland
 |
| **grofovija** | Norrbotten
 |
| **Općina** | Kiruna
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 16.53 km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 19,371 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Urbano područje** | 18,148
 |
|  - **Urbana gustoća** | 1,097.9 stan. / km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 22,944
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 1.2 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+1)
 |
| **Službene stranice** www.kiruna
 |
| Karta
 |
| Kiruna
 |

**Kiruna** kog Laponci zovu **Giron**, je grad na sjeveru Švedske od 18,148 stanovnika, on je i administrativni centar istoimene općine koja ima 22,944 stanovnika.

## Geografija

Kiruna leži u Grofoviji Norrbotten duž istočne obale malog Jezera Luossajärvi, duboko unutar Arktičkog kruga.

Poznata je kao neformalna laponska prijestolnica u Švedskoj.

## Historija

Kiruna je osnovana 1899. kad je do njega došla željeznica iz Gällivare. Od 1908. je sjedište općine, koja je 1948.
imala 20,669 km², pa se smatrala najvećom po površini na svijetu.

Grad se počeo intenzivnije razvijati kao rudarski centar kad je 1902. željeznicom spojen sa
norveškom lukom Narvik.

Pored grada 48 km istočno nalazi se jedini evropski kozmodrom - Esrange.

## Znamenitosti

Najveća znamenitost je crkva podignuta 1912. po uzoru na laponske brvnare.

## Privreda

Kiruna je rudarski grad, poznat po velikim naslagama željezne rude u nedalekom bazenu u planinama Luossavaara.

## Gradovi prijatelji

* Norveška, Narvik
* Rusija, Arhangelsk

## Izvor

## Vanjske veze

* Službene stranice grada (`sv`)
* *Kiruna* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# 2030.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 3. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 20. vijek – **21. vijek** – 22. vijek
 |
| Decenija:
 |  2000-e  2010-e  2020-e  – 2030-e –  2040-e  2050-e  2060-e  |
| Godine:
 | 2029 2030 2031 – **2032** – 2033 2034 2035
 |

 *Za ostale upotrebe, pogledajte 2030. (razvrstavanje).*

2030.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 2030.. (MMXXX) |
| Ab urbe condita
 | 2783.
 |
| Islamski
 | 1451–1452.
 |
| Iranski
 | 1408–1409.
 |
| Hebrejski
 | 5790–5791.
 |
| Bizantski
 | 7538–7539.
 |
| Koptski
 | 1746–1747.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 2085–2086.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1952–1953.
 |
| • *Kali Yuga* | 5131–5132.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4666–4667.
 |
| • 60 godina
 | Yang Metal Pas (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 12030.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

## Događaji

## Predviđeni događaji

### Nepoznati datumi

## Rođenja

## Smrti

## Nobelove nagrade

### Veze

Godišnji kalendar

## Reference
# 2032.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 3. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 20. vijek – **21. vijek** – 22. vijek
 |
| Decenija:
 |  2000-e  2010-e  2020-e  – 2030-e –  2040-e  2050-e  2060-e  |
| Godine:
 | 2029 2030 2031 – **2032** – 2033 2034 2035
 |

 *Za ostale upotrebe, pogledajte 2032. (razvrstavanje).*

2032.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 2032.. (MMXXXII) |
| Ab urbe condita
 | 2785.
 |
| Islamski
 | 1453–1454.
 |
| Iranski
 | 1410–1411.
 |
| Hebrejski
 | 5792–5793.
 |
| Bizantski
 | 7540–7541.
 |
| Koptski
 | 1748–1749.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 2087–2088.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1954–1955.
 |
| • *Kali Yuga* | 5133–5134.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4668–4669.
 |
| • 60 godina
 | Yang Voda Miš (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 12032.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

## Događaji

## Predviđeni događaji

### Nepoznati datumi

## Rođenja

## Smrti

## Nobelove nagrade

### Veze

Godišnji kalendar

## Reference
# 3. milenijum

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijumi:** | 2. milenijum • 3. milenijum • 4. milenijum
 |
| **Vijekovi:** | 21. vijek • 22. vijek • 23. vijek • 24. vijek • 25. vijek • 26. vijek • 27. vijek • 28. vijek • 29. vijek • 30. vijek
 |

3. milenij je vremenski period koji je počeo 1. januara 2001., a završit će se 31. decembra 3000. godine po Gregorijanskom kalendaru.

## Događaji

* 2003. Broj stanovnika na Zemlji - 6 301 463 000
* 2007. Broj stanovnika na Zemlji - 6 671 226 000
* 2011. Broj stanovnika na Zemlji - 7 000 360 000

## Reference
# 2030-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 3. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 20. vijek – **21. vijek** – 22. vijek
 |
| **Decenije:** | 2000-e 2010-e 2020-e – **2030-e** – 2040-e 2050-e 2060-e
 |
| **Godine:** | 2030 2031 2032 2033 2034 2035 2036 2037 2038 2039
 |
|  |  |

**2030-e** su decenija koja je počela 1. januara 2030. i završila 31. decembra 2039.

## Događaji i trendovi