Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Gerhard Schröder

|  |
| --- |
| Gerhard Šreder |
|
Gerhard Šreder |
| Biografija |
| Datum rođenja
 | 7. april 1944.
 |
| Mesto rođenja
 | Hamburg
 |
| Državljanstvo
 |  Nemačka
 |
| Narodnost
 | Nemac
 |
| Politička partija
 | Socijaldemokratska partija Nemačke
 |
| Mandat(i) |
| savezni kancelar Nemačke
 |
| 12. mart 1999. — 22. novembar 2005.
 |
| Predsednik
 | Roman Hercog Johan Rau Horst Keler
 |
| Prethodnik
 | Helmut Kol
 |
| Naslednik
 | Angela Merkel
 |
| uredi  |

**Gerhard Fritz Kurt Schröder** (7. 4. 1944. -) je bio njemački političar i državnik koji je obavljao dužnost saveznog kancelara Njemačke u periodu od 1998. do 2005. godine.

Rodio se u skromnoj radničkoj familiji i dugo vremena je morao raditi svakojake poslove prije nego što je završio pravni fakultet i postao advokat. Zbog toga se od mladosti priključio socijaldemokratima i postepeno napredovao u stranci, sve dok godine 1986. nije kao vođa socijaldemokrata dobio izbore u saveznoj državi Donjoj Saksoniji i tamo postao premijer.

Na toj funkciji je postao najkarizmatičniji i najpopularniji socijaldemokratski političar te kao vođa SPD-a glatko dobio savezne izbore godine 1998. i sastavio koaliciju sa Strankom zelenih. Nedugo nakon toga se založio za intervenciju NATO-snaga u Kosovu te tom prilikom, prvi put nakon drugog svjetskog rata, poslao njemačke snage u borbene operacije. S druge strane, oštro se protivio američkoj invaziji na Irak čemu mnogi pripisuju njegovu iznenađujuću pobjedu na parlamentarnim izborima 2002. godine.

Za vrijeme njegovog mandata je u Njemačkoj nezaposlenost narasla do nezapamćenih razmjera i bilježila se velika ekonomska stagnacija te rast ekstremnih partija s lijeva i desna. Nakon poraza socijaldemokrata na izborima u tradiocionalnom uporištu Sjevernoj Rajni-Vestfaliji godine 2005. je zakazao parlamentarne izbore godinu dana prije roka. Na početku su, s obzirom na izborne ankete, svi to smatrali političkim samoubojstvom, ali su na izborima socijaldemokrati i opozicijski demokršćani osvojili gotovo istovjetan broj mjesta u Bundestagu, nakon čega se Schröder nadao kako bi mogao preživjeti kao kancelar u velikoj koaliciji. Na kraju je ipak popustio i dvije stranke su se dogovorile kako će novi kancelar biti Angela Merkel.
# Angela Merkel

| Angela Merkel |
| --- |
| Angela Merkel |

**Angela Merkel** (17.7. 1954. - ) je bivša njemačka konzervativna političarka i članica stranke CDU koja je obavljala funkciju njemačke kancelarke.

Nakon što je na izborima za Bundestag godine 2005. koalicija CDU/CSU dobila najveći broj glasova, ali ne dovoljno da sa svojim tradicionalnim saveznicima iz stranke FDP sastavi većinu, počeli su dugotrajni pregovori s drugim strankama o sastavljanju alternativnih koalicija. Nakon više tjedana jedina realna opcija je bila je Velika koalicija s dotada vladajućim socijaldemokratima iz dotada vladajućeg SPD-a. Merkel je u pregovorima za sebe osigurala mjesto prve žene-kancelara u njemačkoj historiji, ali je kabinet morala napuniti velikim brojem socijaldemokratskih ministara te odustati od znatnog dijela svog ambicioznog programa neoliberalnih ekonomskih reformi.
# Martin Bormann

Martin Bormann
**Martin Ludwig Bormann** (Wegeleben, 7. lipnja 1900. – Berlin, 2. svibnja 1945.) bio je istaknuti nacistički službenik, šef *Parteikanzleia* i osobni tajnik Adolfa Hitlera.

Bormann je bio premlad da bi ozbiljno sudjelovao u Prvom svjetskom ratu, a artiljerijska jedinica u kojoj je nakratko služio nikad nije vidjela bojište. Poslije rata postao je nadzornik imanja u Mecklenburgu i tako došao u kontakt s članovima *Freikorpsa* koji su bili na imanju. Počeo je sudjelovati u njihovim akcijama, uglavnom atentatima i iznudama radničkih sindikata.

U ožujku 1924. godine biva osuđen na godinu dana zatvora kao sudionik u ubojstvu Walthera Kadowa koje je počinio Rudolf Höss. Za Kadowa se vjerovalo da je izdao Alberta Lea Schlagetera Francuzima tijekom okupacije Rurske oblasti. Po izlasku iz zatvora stupio je u NSDAP. 1933. godine postao je *Reichsleiter* i poslanik u Reichstagu. Od 1933. do 1941. bio je osobni Hessov tajnik, da bi nakon njegovog nenadanog odlaska Bormann postao unaprijeđen u Hitlerovog tajnika.

Bormann se 1929. godine oženio drugi put; ovom prilikom devetnaestogodišnjom Gerdom Buch čiji je otac, Walter Buch, bio predsjednik Nacističkog stranačkog suda. Martin i Gerda imali su desetero djece, uz njegovo dvoje djece iz prvog braka.

Prije svog samoubojstva 30. travnja 1945. Hitler je u svojoj političkoj oporuci Bormanna postavio za novog vođu NSDAP-a.

Smrt Martina Bormanna tajnovita je; prema najrasprostranjenijoj verziji, Bormann je ili poginuo ili počinio samoubojstvo 2. svibnja 1945. tijekom lutanja ulicama razrušenog Berlina u pokušaju izbjegavanja patrole Crvene armije. Tijekom Nürnberškog procesa u odsustvu je osuđen na smrt. Tijekom idućih desetljeća nastale su različite teorije da je još uvijek živ. Simon Wiesenthal iznio je dokaze da se Bormann nalazio u Južnoj Americi. Ipak, pronalazak tijela 1972. i naknadna DNK potvrda iz 1998. idu u prilog tome da Bormann nije ni napustio Berlin te da je umro u gradu 1945. godine.
# Puč

*Za ostale upotrebe, pogledajte Puč (razvrstavanje).*
**Puč** ili **državni udar** je naziv za protuustavnu i protuzakonitu smjenu nositelja vlasti u nekoj državi, koja se od revolucije razlikuje po tome što je vrše dijelovi izvršne vlasti ili državne uprave - najčešće vojska - a ne obični građani.

Marksistička teorija tvrdi da se puč od revolucije razlikuje i po tome što za cilj nema radikalnu izmjenu političkog uređenja, nego isključivo preraspodjelu vlasti unutar već postojećeg političkog sistema. S druge strane, praksa, pogotovo u 20. vijeku, pokazuje kako su pučevi često bili institucionalna uvertira u procese koji se po svojim efektima mogu uspoređivati s revolucijama.

Naziv državni udar dolazi iz francuskog jezika odnosno izraza **coup d'état**, dok se izraz puč počeo koristiti u njemačkom jeziku u 19. vijeku zajedno s izraz *Staatssreich*. Izraz puč se, s druge strane, ima malo širu primjenu te se koristi za nasilno ili protuzakonito svrgavanje vođa u društvenim grupama koje ne moraju biti države. Tako se koriste izrazi kao što su **obiteljski puč** ili **stranački puč**.

## Literatura

* Edward Luttwak, *Coup d'état: A practical handbook*, Harvard University Press, 1969, 1980. ISBN 0-674-17547-6.
* Curzio Malaparte, *Technique du Coup d'État* (Published in French), Paris, 1931.
* D. J. Goodspeed, *Six Coups d'État*, Viking Press inc., New-York, 1962.

## Povezano

* Vojni puč 27. marta 1941.
# Država u državi

**Država u državi** (latinski: *imperium in imperio*) je naziv koji se koristi za političke situacije u kojoj neka organizacija koja bi nominalno trebala biti podređena državnoj vlasti ili državnom vrhu u stvarnosti djeluje potpuno samostalno i bez ikakve kontrole. Taj se izraz najčešće koristi za vojsku, sigurnosne službe ili policiju, ali ponekad i velika poduzeća - državna i privatna, te političke stranke, paravojne formacije i slične organizacije.

Kao klasični primjer "države u državi" se često navodi PLO u Libanonu 1970-ih godina. U suvremenom svijetu se, pak, kao "države u državi" navode Gazprom u Rusiji i tajna služba ISI u Pakistanu.

## Povezano

* Duboka država

## Izvori
# Red i zakon

**Red i zakon** ili **red i mir**, rjeđe **zakon i red** (engleski: *law and order*) jest popularna parola, odnosno uz nju vezan ideološki koncept prema kome je glavni, odnosno primarni zadatak države predstavlja javna bezbjednost, tj. fizička sigurnost građana/podanika i njihove imovine, pri čemu se financijski obziri ili ljudska i građanska prava moraju staviti u drugi plan. Kao glavno oruđe u ostvarenju tog cilja se koristi represija koje provode policija i pravosuđe kroz dosljednu primjenu strogih zakona odnosno teške kazne za njihove prekršitelje. Izraz *red i zakon* se u pravilu vezuje uz konzervativnu ideologiju, pokrete i stranke.

U širem smislu se izraz *red i zakon* koristi i u međunarodnoj politici, odnosno opravdanje za vojne intervencije u stranim državama, bilo da je riječ o "policijskim akcijama" protiv stvarne ili navodne subverzije treće strane kojima je svrha zaštititi "međunarodni poredak", bilo da je riječ o nastojanju da se uspostavi koliko-toliko efikasna vlast u propalim državama koje su došle u stanje anarhije.

## Povezano

* Policijska država
* Država dadilja
* Pax romana
* Pax americana
# Brandenburg an der Havel

| Brandenburg an der Hafelu *Brandenburg an der Havel* |
| --- |
|  Glavna ulica u Bradneburgu na Hafelu |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Njemačka
 |
| Gradonačelnik
 | Steffen Scheller (CDU)
 |
| Savezna država
 | Brandenburg
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 72.516
 |
| Gustina stanovništva
 | 317 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, leti UTC+2
 |
| Nadmorska visina
 | 32 m
 |
| Površina
 | 228,8 km²
 |
| Brandenburg an der HafeluBrandenburg an der Hafelu (Njemačke)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 14770
 |
| Pozivni broj
 | 03381
 |
| Registarska oznaka
 | BRB
 |
| Web-stranica
 | www.stadt-brandenburg.de |

**Brandenburg an der Hafelu** (njemački: *Brandenburg an der Havel*) je grad u nemačkoj saveznoj državi Brandenburg. Nalazi se na reci Hafel. Ovaj grad je bio centar oko koga se razvila država Brandenburg (kasnije Pruska). Danas je ovaj istorijski grad u senci mnogo većeg Berlina. Prema procjeni iz 2010. u gradu je živelo 72.516 stanovnika. Poseduje regionalnu šifru (*AGS*) 12051000.

## Geografski i demografski podaci

Položaj grada u okrugu
Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 32 metra. Površina grada iznosi 228,8 km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 72.516 stanovnika. Prosečna gustina stanovništva iznosi 317 stanovnika/km².

## Međunarodna saradnja

| Mjesto
 | Država
 | Vrsta saradnje
 | Od
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Magnitogorsk
 | Rusija
 | partnerstvo
 | 1989.
 |
| Ivri sir Sen
 | Francuska
 | partnerstvo
 | 1963.
 |
| Izvor |

## Reference

## Literatura

* Berger, Dieter (1999). *Geographische Namen in Deutschland*. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
* Fulbrook, Mary (1991). *A Concise History of Germany*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
* Gareth, Shaw (2011). *Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography)* (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
* Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). *Germany (Modern World Nations)* (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
* Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). *Demographic Change in Germany* (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
* Berghahn, V. R. (2004). *Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century* (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
* Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). *Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte* (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
* Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). *Grosser Atlas zur Weltgeschichte*. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Portal NemačkaDeo Vikipedije posvećen temama vezanim za **Nemačku.** |

* Zvanični sajt opštine (`de`)
* Nem. Savezni zavod za statistiku (`de`)
* Stalna konferencija gradova i opština (`de`)
* KommOn Arhivirano 2014-04-29 na Wayback Machine-u - Informacioni sistem gradova, opština i okruga. (`de`)
# General

|  |
| --- |
| Najčešći vojni činovi |
| Ratna mornarica
 | Kopnena vojska/zrakoplovstvo
 | Zrakoplovstvo Commonwealtha
 |
| Admiral
 | General
 | Zračni maršal
 |
| Komodor
 | Brigadir
 | Zračni komodor
 |
| Kapetan
 | Pukovnik
 | Kapetan grupe
 |
| Zapovjednik
 | Potpukovnik
 | Zapovjednik krila
 |
| Do-zapovjednik
 | Major
 | Vođa eskadrile
 |
| Poručnik
 | Kapetan
 | Letački poručnik
 |
| Potporučnik (mornarica)
 | Poručnik
 | Letački oficir
 |
| Zastavnik
 | Zastavnik
 | Zastavnik
 |
| Narednik (mornarica)
 | Narednik
 | Narednik
 |
| Desetar
 | Kaplar
 | Kaplar
 |
| Mornar
 | Redov
 | Redov
 |

**General** je oficirski čin visokog vojnog ranga. Ovaj termin se koristi gotovo u svakoj zemlji svijeta.

U mnogim zemljama postoje različiti stupnjevi generalskog čina (naprimjer u Armiji RBiH je postojao *brigadni general*, *armijski general* itd.), što predstavlja najviše oficirske činove jedne vojske. Ipak u nekim zemljama postoje i oficirski činovi višeg ranga od generala, kao npr. maršal.

General je historijski gledano armijski čin, ali se često koristi i u vazdušnim snagama. U većini mornarica svijeta, ekvivalent činu generala je čin admirala.

Upotreba čina generala je započela u 17. vijeku u vrijeme organizovanja profesionalnih armija. U početku se general koristio kao sufiks postojećim činovima, naprimjer *pukovnik general*, *kapetan general*, u cilju razlikovanja najznačajnijih vojnih oficira jedne vojske.
# Zatvor

*Za ostale upotrebe, pogledajte Zatvor (razvrstavanje).*
Pogled u zatvorsku ćeliju
**Zatvor** u najširem smislu označava ustanovu, odnosno objekt čija je svrha da u njemu smještenim osobama, koje se nazivaju **zatvorenici**, oduzeti slobodu, odnosno ograničiti kretanje kao i niz drugih prava. Postoje razne vrste zatvora, ali se pod izrazom "zatvor" gotovo u pravilu smatraju samo institucije koje vodi država, a u koje su zatvorenici smješteni odlukom suda ili drugog nadležnog organa.

Takvi se zatvori se u većini suvremenih država dijele na dva osnovna tipa - zatvore u kojima se nalaze osobe na sudu pravomoćno osuđene na kaznu zatvora, odnosno **kažnjenici**; i zatvore u kojima se nalaze osobe pritvorene radi provođenja kriminalističke istrage ili kaznenog postupka, odnosno **pritvorenici**. Za prvi tip zatvora se na prostoru bivše SFRJ koristi izraz kazneno-popravni zavod ili, kolokvijalno, **kaznionica**; za drugi tip zatvora se koristi izraz okružni zatvor ili, kolokvijalno, **istražni zatvor**.

Zatvori se, nadalje, ovisno o tipu zatvorenika, mogu dijeliti na muške, ženske i maloljetničke; prema tipu obezbjeđenja se mogu dijeliti na zatvorene, poluotvorene ili otvorene zatvore. Vrlo je čest slučaj da države iz financijskih razloga kombiniraju namjene određenih tipova zatvora, pa je, tako, na primjer, uobičajeno da osobe koje su zbog prekršaja ili blažih kaznenih djela osuđene na kratke zatvorske kazne smještene u okružne zatvore zajedno s pritvorenicima koji čekaju suđenje.

Glavne službe u zatvorima su služba za obezbjeđenje i služba za prevaspitanje. Nauka koja se bavi zatvorskim sistemima naziva se penologija.

## Veze

* Pravo
* Kućni pritvor
* Tamnica
* Kažnjenička kolonija
* Zarobljenički logor
* Koncentracioni logor
* Zatvorska pobuna
# Kompromis

**Kompromis** (latinski *compromissium*, uzajamno obećanje) je koncept pronalaženja dogovora kroz sporazumijevanje, odnosno prihvaćanje tuđih zahtjeva na štetu vlastitih ciljeva i težnji. Smatra se nužnim dijelom procesa pregovaranja gdje postoje nesuglasice, odnosno kada obje strane smatraju da je postizanje sporazumnog ishoda donosi stvarniju korist od potencijalne koristi koje bi donijelo prihvaćanje nečije početne pozicije.

Ekstremizam se često smatra antonimom kompromisa, koji se, ovisno o kontekstu, vezuje uz koncept ravnoteže i tolerancije.

Kompromis ima i svoje negativne konotacije, pogotovo kada se tumači kao kapitulacija, odnosno "kompromitiranje" nečijih ciljeva i načela u procesu postizanja sporazuma.

Kompromisno rešenje problema višekriterijumskog odlučivanja koje je najbliže idealu može se odrediti metodom VIKOR koja obezbeđuje maksimalnu korisnost za većinu i minimalno nezadovoljenje za oponenta.

## Kompromis u pravu

U građanskom procesnom pravu, kompromis se definira kao pismeno utanačenje stranaka da se u pogledu nekog spora podvrgnu arbitražnom sudovanju. Ako se radi o sporu koji je među njima već nastao, onda se to naziva **kompromis u užem smislu** (*acte de compromis*). Ako se radi o budućim sporovima koji između njih mogu nastati na temelju njihovog pravnog odnosa, takav sporazum se naziva kompromisorna klauzula (*clause compromissoire*).

U međunarodnom pravu kompromis i kompromisorna klauzula imaju to isto značenje kad se radi o sporazumu između država za rješavanje njihovih sporova putem arbitraže.

## Povezano

* Umjerenost (politika)

## Reference
# Ultimatum

*Za ostale upotrebe, pogledajte Ultimatum (razvrstavanje).*
**Ultimatum** (latinski: *posljednji*) je zahtjev čije ispunjenje se traži u određenom vremenskom roku i iza koga stoji prijetnja koja će provesti ako se zahtjev ne ispuni. Ultimatum najčešće predstavlja posljednji u nizu zahtjev. Zbog toga je rok ispunjavanja obično kratak, a za zahtjev se podrazumijeva da o njemu nema daljih pregovora.

Prijetnja kojom se podržava ultimatum može ovisiti o zahtjevu kao i drugim okolnostima. Najčešći primjeri su:

* u diplomaciji je to prijetnja objavom rata, poduzimanje drugih vojnih akcija ili proglašenjem sankcija kao što su trgovačke restrikcije i embargoi.
* prilikom otmice, ultimatum predstavlja prijetnja otmičara da će ubiti taoce, ili prijetnja vlasti da će ih osloboditi primjenom sile.

U svakodnevnom životu, ultimatumi se postavljaju u raznim kontekstima, kao što su:

* u pravnim postupcima (npr. zahtjev da se postigne sudska nagodba ili podvrgne suđenju)
* u poslovnim odnosima (npr. zahtjev da se prihvati određena cijena ili odustane od ugovora)
* u osobnim odnosima (npr. zahtjev da se prekine s vanbračnom vezom ili suoči s razvodo,m).

Takvi ultimatumi mogu i ne moraju biti društveno prihvatljivi. Ultimatumi su također dio krivičnog djela iznude.

## Povezano

* Ultimatum (igra)
# Supkultura

Trekeri predstavljaju supkulturu fanova *Zvjezdanih staza*.
**Supkultura** ili **potkultura** (nepravilno subkultura i podkultura), skup je normi, vrednosti i obrazaca ponašanja koje razlikuje jednu grupu ljudi od kulture šire zajednice kojoj pripada; potkultura.

U drugoj polovini 1960-ih godina nastaju mnogi društveni pokreti, a zajedno sa njima mnoge supkulture čije je zajedničko ime kontrakultura. Prvi koji su proučavali pojam supkulture u sociologiji su bili pripadnici Čikaške škole.

Govoreći o supkulturi najčešće se govori o supkulturi mladih. Muzika ima veliku ulogu u nastajanju supkulturnih grupa, i omladinske supkulture sa obično definišu u odnosu na muziku. Članovi supkulturnih grupa međusobno se razlikuju, osim po stavovima i ciljevima, i po izgledu, spoljašnjim obiležjima i interesovanjima. Neke od najpoznatijih omladinskih supkultura su: hipici, rokeri, metalci, pankeri, skinsi, rastafarijanci, hip-hoperi...

Odnos supkulture i dominantne kulture može biti sledeći:

* prihvatanje dominantne kulture
* odvojenost od dominantne kulture, bez suprotstavljanja
* otpor prema dominantnoj kulturi (kontrakultura ili alternativna kultura)

Karakteristike supkulturnih grupa su:

* Samoorganizoranje
* Zajednička interesovanja
* Karakterističan naziv
* Relativna trajnost
* Uzrast (omladina)
* Nepropisanost uloga i način ponašanja
# Bad Wiessee

| Bad Visze *Bad Wiessee* |
| --- |
|  |
|  Grb
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Njemačka
 |
| Gradonačelnik
 | *Peter Höß* (Fr.Wählergem.Wiesseer Block)
 |
| Savezna država
 | Bavarska
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 4.634
 |
| Gustina stanovništva
 | 141 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, ljeti UTC+2
 |
| Nadmorska visina
 | 740 m
 |
| Površina
 | 32,8 km²
 |
| Bad ViszeBad Visze (Njemačke)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 83707
 |
| Pozivni broj
 | 08022
 |
| Registarska oznaka
 | MB
 |
| Web-stranica
 | gemeinde.bad-wiessee.de |

**Bad Visze** (njemački: *Bad Wiessee*) je opština u njemačkoj saveznoj državi Bavarska. Jedno je od 17 opštinskih središta okruga Misbah. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 4.634 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (*AGS*) 9182111.

## Geografski i demografski podaci

Položaj opštine u okrugu Misbah
Bad Visze se nalazi u saveznoj državi Bavarska u okrugu Misbah. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 740 metara. Površina opštine iznosi 32,8 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 4.634 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 141 stanovnika/km².

## Međunarodna saradnja

| Mjesto
 | Država
 | Vrsta saradnje
 | Od
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Durdan
 | Francuska
 | partnerstvo
 | 1963.
 |
| Izvor |

## Reference

## Literatura

* Berger, Dieter (1999). *Geographische Namen in Deutschland*. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
* Fulbrook, Mary (1991). *A Concise History of Germany*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
* Gareth, Shaw (2011). *Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography)* (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
* Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). *Germany (Modern World Nations)* (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
* Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). *Demographic Change in Germany* (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
* Berghahn, V. R. (2004). *Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century* (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
* Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). *Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte* (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
* Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). *Grosser Atlas zur Weltgeschichte*. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Portal NemačkaDeo Vikipedije posvećen temama vezanim za **Nemačku.** |

* Zvanični sajt opštine (`de`)
* Nem. Savezni zavod za statistiku (`de`)
* Stalna konferencija gradova i opština (`de`)
* KommOn Arhivirano 2014-04-29 na Wayback Machine-u - Informacioni sistem gradova, opština i okruga. (`de`)
# Theodor Eicke

| Theodor Eicke |
| --- |
| {{{opis}}} {{{opis}}}
 |
| **Karijera** |
| **Čin** | SS-Obergruppenführer
 |
| **Važnije bitke** | Prvi svjetski rat
Drugi svjetski rat

* Bitka za Francusku
* Operacija Barbarossa
* Treća bitka za Harkov **†**
 |
| **Rod vojske** | Bavarska vojska  Schutzstaffel  Waffen-SS
 |

**Theodor Eicke** (17. oktobar 1892 – 26. februar 1943) je bio njemački nacistički funkcionar i vojskovođa, poznat kao jedan od arhitekata sistema koncentracionih logora, odnosno zapovjednik SS-ovih odreda Mrtvačke glave koji su upravljali logorima. Eicke je 1933. godine postao zapovjednik logora Dachau te godinu dana igrao ključnu ulogu u likvidaciji Ernsta Röhma za vrijeme Noći dugih noževa. Godine 1939. je Eicke postao zapovjednik SS divizije Totenkopf sa kojom je sudjelovao u borbama na Zapadnom i Istočnom frontu, uključujući treću bitku za Harkov prilikom koje je poginuo kada je oboren njegov avion.
# LIT Verlag

| LIT Verlag |
| --- |
| Logo LIT Verlaga |
| Status | aktivan |
| Osnovano | 1980. |
| Osnivač | Wilhelm Hopf |
| Matična država |  Njemačka |
| Sjedište | Münster, Berlin, Beč, Zürich, London, New York |
| Distribucija | međunarodna |
| Tip publikacija | knjige i naučni časopisi |
| Tematika | humanističke i društvene nauke, teologija, filozofija, ekonomija, politologija, pravo, geografija, lingvistika, antropologija, etnologija, historija, književnost |
| Web-stranica | www.lit-verlag.de |

**LIT Verlag** je međunarodni akademski nakladnik iz Njemačke, osnovan 1980. od strane Wilhelma Hopfa. Izdavačka kuća fokusira se na knjige i naučne časopise iz oblasti interdisciplinarnih, humanističkih i društvenih nauka, teologije, filozofije, ekonomije, politologije, prava, geografije, lingvistike, antropologije, etnologije, historije i književnosti. LIT Verlag je do sredine 2010-ih izdao približno 8000 naslova, od čega oko 800 na engleskom jeziku. Istovremeno, publicirao je oko 1000 naslova godišnje, uključjući 150 izdanja. Među dugogodišnjim suradnicima izdavača su urednici Veit Dietrich Hopf iz Berlina, Michael Rainer iz Münstera i Richard Kisling iz Beča. Sjedište LIT-a nalazi se u gradu Münsteru, a sporedni uredi smješteni su u Berlinu, austrijskom Beču, švicarskom Zürichu, britanskom Londonu i američkom New Yorku.

## Vanjske veze

* (`de`) Službene stranice LIT Verlaga