Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zamrznuti sukob

Zamrznuti sukobi u Istočnoj Evropi i Zapadnoj Aziji: 1.) Pridnjestrovlje, 2.) Krim, 3.) Abhazija, 4.) Južna Osetija, 5.) Donjecka Narodna Republika i 6.) Luganska Narodna Republika.
**Zamrznuti sukob** je situacija u kojoj je ratni sukob završio, ali u kojem niti mirovni sporazum niti neki drugi politički okvir nisu doveli do rješenja sukoba do zadovoljstva sukobljenih strana.

Pojam se često koristi za postsovjetske ratove, iako se često koristi i za sporne teritorije. Zapadni analitičari u Novoj Rusiji, nastaloj ratom na istoku Ukrajine, pronalaze paralele sa ruskim intervencijama u stvaranju Pridnjestrovlja u Moldaviji i Južnoj Osetiji i Abhaziji u Gruziji, kao i u Nagorno-Karabahu u Azerbajdžanu, u kontekstu šire moskovske politike "smrznutih sukoba" koji se mogu bilo kada ponovno aktivirati te tako osigurati ruski utjecaj nad politikom neke države.

## Primjeri

* Podjela Koreje ("zamrznuto" od 1953.)
* Arapsko-izraelski sukob ("zamrznut" od 1948./1967., ali aktivan i danas)
* Sukob u Zapadnoj Sahari ("zamrznut" od 1991.)
* Ciparski spor (zamrznut od 1974.)
* Rat u Pridnjestrovlju (zamrznut od 1992.)
* Rat za Nagorno-Karabah (zamrznut od 1994. od 2020.)
* Gruzijsko-osetijski sukob (zamrznut od 2008.)
* Rat u istočnoj Ukrajini (zamrznut od 2014. do 2022.)

## Reference
# Kurska oblast

**Kurska oblastКу́рская о́бласть**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Kurske oblasti
 | Grb Kurske oblasti
 |

 |
|  Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
 |
| **...** | Kursk
 |
| **Površina**
- ukupno
- % vode

 | po veličini
- km²
-

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | po veličini
- ()
- /km²

 |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|Oblast]]
 |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Središnji]]
 |
| **Privredna regija** | Središnja
 |
| **Službeni jezici** | ruski
 |
| '
 |  |
| '
 |  |
| **Zakonodavno tijelo** |  |
| '
 |  |
| **Himna** |  |
| **Automobilska oznaka** |  |
| **Vremenska zona** |  Moskovsko vrijeme (UTC + 3/+4)
 |

**Kurska oblast** je federalni subjekt Ruske federacije u rangu oblasti koji se nalazi u zapadnom dijelu zemlje, na granici s Ukrajinom. Upravni centar je grad Kursk.

Prema podacima iz 2018. godine, oblast ukupno broji 1.115.237 stanovnika i glavni gradovi su:

* Kursk
* Kurčatov
* Ljgov
* Ščigri
* Železnogorsk
* Belaja
* Bolšoje Soldackoje
* Čeremisinovo
* Dmitrijev
* Fatež
* Gluškovo
* Goršečnoje
* Kastornoje
* Homutovka
* Konjišjevka
* Korenevo
* Imeni Karla Libknechta
* Ivanino
* Manturovo
* Medvenka
* Obojanj
* Ponjri
* Kirovski
* Zolotuhino
* Pristenj
* Magnitnij
* Riljsk
* Kšenskij
* Sudža
* Tim
* Solncevo

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Arhivirano 2005-12-15 na Wayback Machine-u
# Kim Jong-un

| Kim Jong-un 김정은 |
| --- |
|  |
|

---

3. vrhovni vođa Sjeverne Koreje
 |
| *Inkumbent* |
| Mandat 17. prosinca 2011.
 |
| Prethodnik
 | Kim Jong-il
 |
|

---

Prvi sekretar Radničke partije Koreje
 |
| *Inkumbent* |
| Mandat 11. travnja 2012.
 |
| Prethodnik
 | Kim Jong-il
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 8. siječnja 1983.  Pjongjang, Sjeverna Koreja |
| Politička stranka
 | Radnička partija Koreje
 |
| Supružnik
 | Ri Sŏl-ju
 |
|

---

Potpis
 |
|  |

**Kim Džong un** (kor. 김정은) je najmlađi od tri sina nekadašnjeg severnokorejskog vođe Kim Jong-ila i njegov naslednik na tom položaju. Po objavljivanju smrti njegovog oca, državna televizija ga je proglasila za „velikog naslednika“. Zvanične funkcije Kim Džong Una su Prvi predsednik Nacionalnog komiteta odbrane Demokratske narodne Republike Koreje, Vrhovni komandant Korejske narodne armije, Prvi sekretar Radničke partije Koreje. Pred kraj očeve vladavine, 2010. godine, postao je general u severnokorejskoj vojsci i potpredsednik Centralne vojne komisije. Od 18. juna 2012. ima čin Maršala Republike, drugi najviši čin u vojsci Severne Koreje.

Kim Džong je rođen 8. januarа 1983. godine u Pjongajngu. Školovao se do 2000. godine u Švajcarskoj pod raznim pseudonimima. Diplomirao je na Univerzitetu Kim il Sung. Postao je zvanični naslednik za predsednika, nakon što je njegov najstariji brat Kim Džong Nam uhvaćen sa lažnim dokumentima pri pokušaju da uđe u Japan 2011. godine

## Povezano

* Radnička partija Koreje
* Severna Koreja
* Kim Jong-il
* Kim Il Sung

## Vanjske veze

* Политичари и личности Народне Демократске Републике Кореје Arhivirano 2009-06-01 na Wayback Machine-u (`en`)
* Ким Џонг Ун - видео Arhivirano 2010-12-01 na Wayback Machine-u (`en`)

‎
# Sumi

| Sumi Суми |
| --- |
| Centar gradaCentar grada |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Zastava** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Ukrajina
 |
| **Oblast** | Sumska oblast
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Genadij Minajev
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 145 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2013.)
 |
|  - **Grad** | 269 177
 |
|  |
| **Vremenska zona** | EEST (UTC+2)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Poštanski broj** | 40000-40030
 |
| **Pozivni broj** | +380 542
 |
| **Službene stranice** www.meria.sumy
 |
| Karta
 |
| Sumi
 |

**Sumi** (ukrajinski: *Суми*, ruski: *Сумы*) je glavni i najveći grad Sumske oblasti od 269 177 stanovnika.

## Geografija

Sumi leži na sjeveroistoku Ukrajine, u gornjem toku rijeke Psel, udaljen oko 48 km od granice sa Rusijom i oko 333 km sjeveroistočno od Kijeva.

Trg Maksima Gorkog
## Historija

Naselja na terenu Sumija postoje još od 8. - 9. vijeka, ali je on osnovan kao utvrda 1652. a gradska prava dobio je 1780.

Iz tih vremena ostale su katedrala Preobraženja i crkva Uskrsnuća iz 18. vijeka.

## Obrazovanje i kultura i znamenitosti

Sumi ima pedagoški univerzitet (nekadašnje fakultet), i brojne kulturne institucije, teatre i muzeje.

## Privreda i transport

Sumi je industrijski grad u kom se proizvode strojevi za kemijsku industriju, elektronski mikroskopi, pumpe, gnojiva i kemikalije. Pored tog grad ima i šećeranu i tvornice odjeće, obuće i prehrambenih proizvoda.

Grad ima i aerodrom (IATA: UMY, ICAO: UKHS) iz kog ima letova jedino za Batumi i Moskvu

## Poznati sugrađani

* Oleg Husjev, ukrajinski nogometaš
* Viktor Juščenko, formalno još uvijek ukrajinski predsjednik

## Gradovi prijatelji

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Bugarska, Vraca
* Njemačka, Celle
* Rusija, Kursk
 | * Rusija, Belgorod
* Rusija, Severodvinsk
* Poljska, Lublin
 | * Poljska, Gorzów Wielkopolski
* Poljska, Zamość
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2012-02-13 na Wayback Machine-u (`uk`)
* *Zhytomyr* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Hrvatska enciklopedija (LZMK)

Hrvatska enciklopedija, temeljno je izdanje Leksikografskoga zavoda Miroslava Krleže i jedan od središnjih i trajnih programa nacionalne kulture.

## Historija

Prvi je svezak *Hrvatske enciklopedije* objavljen na Dan hrvatske leksikografije, 5. svibnja 1999. godine. Svake sljedeće godine objavljen je po jedan svezak. Posljednji, 11. svezak javnosti je predstavljen 10. prosinca 2009. godine.

Ovo je izdanje peti takav pothvat na hrvatskome jeziku, nakon *Hrvatske enciklopedije* Mate Ujevića (vidi *Hrvatska enciklopedija*), Enciklopedije Leksikografskog zavoda i dvaju izdanja Opće enciklopedije.

Enciklopedija definira i objašnjava pojmove mnogih znanosti i umjetnosti, govori o čovjeku, o živom i neživom svijetu našega planeta, o svemiru i istraživačima svemira i svijeta, o svim područjima duha, od književnosti i povijesti, arheologije, jezikoslovlja i matematike do medicine, geografije, likovne i glazbene umjetnosti i astronomije. Osobita je pozornost posvećena etimologiji i izgovoru stranih riječi. Enciklopedija govori o položaju hrvatske kulture u bližem i širem okruženju.

Leksikografski zavod Miroslava Krleže idući u korak sa informacijskim tehnologijama, 2010. godine započeo je sa pripremom mrežnoga (internetskoga) izdanja. Za potrebe mrežnoga izdanja sadržaj *Hrvatske enciklopedije* je ažuriran i dopunjen novim sadržajima (primjerice novim slikama). Internetsko izdanje *Hrvatske enciklopedije* dostupno je na www.enciklopedija.hr od rujna 2013. godine.

## Svesci

Svesci *Hrvatske enciklopedije*
| #
 | Raspon
 | Glavni urednik
 | God.
 | Str.
 | ISBN
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1
 | A – Bd
 | Dalibor Brozović
 | 1999.
 | 674
 | ISBN 953-6036-31-2
 |
| 2
 | Be – Da
 | 2000.
 | 723
 | ISBN 953-6036-32-0
 |
| 3
 | Da – Fo
 | 2001.
 | 722
 | ISBN 953-6036-33-9
 |
| 4
 | Fr – Ht
 | 2002.
 | 753
 | ISBN 953-6036-34-7
 |
| 5
 | Hu – Km
 | August Kovačec
 | 2003.
 | 725
 | ISBN 953-6036-35-5
 |
| 6
 | Kn – Mak
 | 2004.
 | 786
 | ISBN 953-6036-36-3
 |
| 7
 | Mal – Nj
 | 2005.
 | 814
 | ISBN 953-6036-37-1
 |
| 8
 | O – Pre
 | Slaven Ravlić
 | 2006.
 | 773
 | ISBN 953-6036-38-X
 |
| 9
 | Pri – Sk
 | 2007.
 | 842
 | ISBN 953-6036-39-4 Uneseni ISBN nije važeći. |
| 10
 | Sl – To
 | 2008.
 | 830
 | ISBN 978-953-6036-40-0
 |
| 11
 | Tr – Ž
 | 2009.
 | 859
 | ISBN 978-953-6036-41-7
 |

## O izdanju

* godine izdanja: 1999. – 2009.
* glavni urednici: Dalibor Brozović (1999-2003); August Kovačec (2003-06); Slaven Ravlić (2006-)
* broj članaka: 67 077
* broj stranica: 9320
* *Ogledni arak* se pojavio 1994. godine.

## Izvori

## Vanjske veze

* Hrvatska enciklopedija (mrežno izdanje)
* Tiskano izdanje Hrvatske enciklopedije Arhivirano 2017-06-07 na Wayback Machine-u
* www.lzmk.hr - Hrvatska enciklopedija Arhivirano 2007-07-16 na Wayback Machine-u
* Portal Hrvatska, zemlja i ljudi
# Leksikografski zavod Miroslav Krleža

Zgrada Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža u Zagrebu
**Leksikografski zavod Miroslav Krleža**, središnja jugoslavenska (1950–91) i hrvatska (od 1991) nacionalna leksikografska ustanova, sa sjedištem u Zagrebu, u čijem je programu i izdanjima sadržana tradicija i težnja razumijevanja hrvatske jezične, kulturne i društvene zajednice u univerzalnome iskustvu i znanju. Pod imenom Jugoslavenski leksikografski zavod utemeljen je 5. listopada 1950. na poticaj književnika i erudita Miroslava Krleže s potporom najboljih stručnjaka, napose okupljenih oko leksikografskoga programa prve velike, opće Hrvatske enciklopedije Mate Ujevića. Direktori i glavni ravnatelji: Miroslav Krleža (1950–81), Ivo Cecić (1981-86), Vladimir Pezo (1987–91), Dalibor Brozović (1991–2001), Tomislav Ladan (2001–08), Vlaho Bogišić (2008–12), Antun Vujić (od 2012).

## Izdanja

* *Enciklopedija Hrvatskoga zagorja*
* *Filmski leksikon*
* *Hrvatska enciklopedija*
* *Hrvatski biografski leksikon*
* *Hrvatski franjevački biografski leksikon*
* *Hrvatski opći leksikon*
* *Istarska enciklopedija*
* *Leksikon Marina Držića*
* *Leksikon Ruđera Boškovića*
* *Medicinski leksikon*
* *Nogometni leksikon*
* *Opća enciklopedija*
* *Pravni leksikon*
* *Tehnički leksikon*
* *Zagrebački leksikon*

## Vanjske veze

* Leksikografski zavod Miroslav Krleža Arhivirano 2021-03-29 na Wayback Machine-u
# Al Jazeera

| Al Jazeera
 |
| --- |
|  |
| **Vrsta emitiranja** | Televizija
 |
| **Vlasnik** | Šeik Hamad bin Thamer al-Thani
 |
| **Početak emitiranja** | 1996.
 |
| **Službena stranica** | aljeezera.net
 |

**Al Jazeera** (sh. izg. [âːl d͡ʒazîːra]; arap. الجزيرة, *al-ǧazīrah* [æl dʒæˈziːrɐ], doslovno: Otok; preneseno: Arapski poluotok), katarska televizijska kuća sa sjedištem u gradu Dohi. Započela je rad u studenome 1996. godine. Smatra se najvećom arapskom televizijskom kućom i najvećom protutežom američkom CNN-u. Ima više razdijeljenih kanala sa različitom tematikom, ali je izvorni program namjenjen vijestima. Programi se emitiraju neprekidno preko satelita Arabsat. Aljazeera ima preko 1000 novinara diljem svijeta. Generalni direktor Al Jazeere od početka je od njenog osnivanja Hamad bin Thamer al-Thani, dotadašnji zamjenik katarskog ministra informiranja.

## Kanali

* Al Jazeera
* Al Jazeera Sports
	+ Al Jazeera Sports +1
	+ Al Jazeera Sports +2
	+ Al Jazeera Sports +3
	+ Al Jazeera Sports +4
	+ Al Jazeera Sports +5
	+ Al Jazeera Sports +6
	+ Al Jazeera Sports +7
	+ Al Jazeera Sports +8
	+ Al Jazeera Sports HD
* Al Jazeera Mubasher
* Al Jazeera Children's Channel
* Al Jazeera English
* Al Jazeera Documentary Channel
* Al Jazeera Balkans

## Vanjske veze

* Službena stranica (`en`)
# Politico

|  |
| --- |
| **Politico** |
|  |
| Tip
 |  |
| Osnovana
 | 23. januar 2007.
 |
| Sjedište
 | Okrug Arlington, Virginia, SAD
 |
| Ključni kadrovi | Robert L. Allbritton (izvršni predsjednik i generalni direktor) Vinay Mehra (financijski direktor) John F. Harris (itdavač i glavni urednik) Susan B. Glasser (urednica) Peter Canellos (izvršni urednik) Mike Allen (glavni dopisnik iz Bijele kuće) |
| Industrija | informativni mediji |
| Proizvodi | *The Politico* (novbine) *Politico Magazine* (dvomjesečnik) Politico.com (website) |
| Zaposlenika | 300 (2016) |
| Web-sajt | politico.com |

**Politico** je američka političko-novinska organizacija sa sjedištem u Okrugom Arlington, koja se bavi praćenjem političkih zbivanja u SAD i svijetu. Svoj sadržaj distribuira preko televizije, Interneta, novina *The Politico*, radio-emisija i podcastova. Uglavnom pokriva zbivanja u Washingtonu, prije svega rad Kongresa, lobista, medija i predsjednika.

John F. Harris i Jim VandeHei su napusrili *The Washington Post* kako bi postali glavni i izvršni urednik lista *The Politico* koji je pokrenut 23. januara 2007. Frederick J. Ryan Jr. je služio kao prvi predsjednik i generalni direktor kompanije. Robert L. Allbritton je bio osnivač i izdavač. U oktobru 2013. je Jim VandeHei, dugogodišnji urednik *The Politico*, preuzeo mjesto generalnog direktora i predsjednika. Godine 2015. je Politico pokrenuo evropsko izdanje sa sjedištem u Briselu pod naslovom *Politico Europe*.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službene stranice‍
# Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih nacija za ljudska prava

**Visoki povjerenik za ljudska prava UN-a** ili **Visoki komesarijat OUN za ljudska prava** (engleski **Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights**, skraćenica *OHCHR*) je agencija Organizacije ujedinjenih nacija koja se zalaže za zaštitu i ljudska prava koja su zagarantovana međunarodnim pravom i utvrđenim u Opštoj deklaraciji o ljudskim pravima iz 1948. godine.

Visoki komesarijat je osnovan od strane Generalne skupštine Organizacije ujedinjenih nacija dana 20.12. 1993. uoči Svetske konferencije o ljudskim pravima.

Komesarijat predvodi visoki komesar za ljudska prava, koji koordinira aktivnostima vezanim za ljudska prava širom sistema OUN i nadgleda Savet za ljudska prava u Ženevi, Švajcarska.

## Funkcije i organizacija

### Mandat

Mandat Visokog komesarijata Organizacije ujedinjenih nacija za ljudska prava proističe iz člana 1, 13. i 55. Povelje ujedinjenih nacija, Bečke deklaracije, Akcionog programa i Rezolucija Generalne skupštine 48/141 od 20.12. 1993, po kojima Skupština utvrđuje mesto visokog komesara Organizacije ujedinjenih nacija za ljudska prava. U vezi sa programom reforme Organizacije ujedinjenih nacija (A/51/950, stav 79.), Visoki komesarijat Organizacije ujedinjenih nacija za ljudska prava i Centar za ljudska prava bili su grupisani u zajednički Visoki komesarijat Organizacije ujedinjenih nacija za ljudska prava 15.9. 1997. godine.

### Ciljevi

* Promovisanje opšteg uživanja svih ljudskih prava praktičnim delovanjem volje i rešenosti svetske zajednice kao što je navedeno od strane Ujedinjenih nacija;
* Igranje vodeće uloge po pitanjima ljudskih prava i naglašavanje značaja ljudskih prava na međunarodnom i nacionalnom nivou;
* Promovisanje međunarodne saradnje po pitanju ljudskih prava;
* Stimulisanje i koordiniranje akcija za ljudska prava širom sistema Ujedinjenih nacija;
* Promovisanje univerzalne ratifikacije i primene međunarodnih standarda;
* Pomaganje u razvoju novih normi;
* Podržavanje organizacija za ljudska prava i nadgledanja primene sporazuma;
* Odgovaranje na pojave ozbiljnih kršenja ljudskih prava;
* Preduzimanje preventivnih akcija za ljudska prava;
* Promovisanje uspostavljanja nacionalnih organizacija za zaštitu ljudskih prava;
* Preduzimanje aktivnosti i operacija za zaštitu ljudskih prava na terenu;
* Obezbeđivanje obrazovanja, informisanja, savetodavnih usluga i tehničke pomoći u oblasti ljudskih prava.
* Visoki komesari za ljudska prava

Dana 24. jula 2008, generalni sekretar OUN Ban Ki-mun je imenovao Navanetem Pilaj kao naslednika Luis Arbour, na mesto visokog komesara za ljudska prava. Na posebnom zasedanju 28. jula 2008. godine, Generalna skupština Organizacije ujedinjenih nacija je potvrdila predlog konsenzusom. Njen četvorogodišnji mandat počeo je 1. septembra 2008. godine.

## Vanjske veze

* Službeni veb-sajt
* Ured OHCHR-a Arhivirano 2020-06-27 na Wayback Machine-u
# Frankfurter Allgemeine Zeitung

Izdavačka kuća u Frankfurtu am Main
**Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ)** su uticajne i visokokvalitetne njemačke novine, osnovane 1949. Izdaju se svakodnevno u Frankfurtu am Main. Tiraž ovih novina je preko 380.000 primjeraka.

## Historija

Prvo izdanje *Frankfurter Allgemeine Zeitunga* je objavljeno 1. novembra 1949., a njegov prvi redakter je bio Erich Welter. Neki od redaktera su radili za *Frankfurter Zeitung*, koji je bio zabranjen 1943. godine.

Tradicionalno, na naslovnici ovih novina se nikada ne pojavljuju fotografije. Jedan od rijetkih izuzetaka je bila slika slavljenika ispred Reichstaga u Berlinu na *Dan njemačkog ujedinjenja* 4. oktobra 1990., kao i dvije slike 12. septembra 2001. koje su pokazivale kolapsirajući World Trade Center i američkog predsjednika Busha.

## Vanjske veze

* Frankfurter Allgemeine Zeitung Online ((njem)) (većina članaka je besplatna)
# Scenografija

Pozornica *Teatra Olimpico* u Vicenzi (Andrea Palladio) koju je dizajnirao Vincenzo Scamozzi s izrazitom iluzijom dubine.
**Scenografija** je složenica grčkog podrijetla od riječi *scene* (grčki: **σκηνη**, što znači *pozornica*), i riječi *grafein* ( grčki: **γραφειν**, koja pak znači *pisati* ili *opisati*). Scenografija je dakle jednostavno - opis onog što je na pozornici.

Scenografija danas znači vještinu izrade likovne pozadine teatarskog, filmskog ili televizijskog djela (iluzije). Ova djelatnost se odnosi prvenstveno na likovno osmišljavanje prostora pojedinih činova (u teatru), ili kadrova (na filmu), u skladu sa tekstualnim predloškom djela kojeg treba prenijeti na scenu, u skladu s teoretskim i praktičnim aspektima predloška. Rad scenografa vezan je uz pojam prostora u kojem će se djelo zbivati, on ga mora osmisliti (izgraditi), promijeniti ga ( po potrebi djela) i smjestiti u njega protagoniste djela. Uloga scenografa je po mnogo čemu slična i koji put analogna ulozi dramaturga. Scenograf je samo dio tima koji osmišljava neko teatarsko, filmsko ili televizijsko djelo, - on je nužno vezan uz redatelja s kojim zajednički osmišljava realizaciju.

Scenografija danas nije pojam nužno vezan samo uz teatar, film ili televiziju, danas se to odnosi na svako osmišljavanje prostora namijenjeno nekoj javnoj izvedbi, od izložaba do političkih događanja.
Scenografija se seli i u virtualni svijet računalnih igara i programa, i za njih treba osmisliti prostor u kojem će se virtualne radnje zbivati.

## Literatura

* Howard, P. (2002) "What is Scenography?". Routledge. ISBN 0-415-10085-2

## Vanjske veze

* Međunarodni scenografski online žurnal ( na engleskom)
* Palatine Directory: Dizajn / Scenografija ( na engleskom)
* Scenography - The Theatre Design Website Teatarski dizajn / Scenografija ( na engleskom)
* Životopis scenografa Jaroslava Maline Arhivirano 2006-02-25 na Wayback Machine-u
# Bridlington

| Bridlington
 |
| --- |
| Plaža uz more i grad u pozadiniPlaža uz more i grad u pozadini |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  UK
 |
| **Regija** | Yorkshire i Humber
 |
| **Ceremonijalna grofovija** | East Riding of Yorkshire
 |
| **Unitarna jedinica** | East Riding of Yorkshire
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 8.265 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2015.)
 |
|  - **Grad** | 35,282
 |
|  - **Gustoća** | 4,268.8 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+0 (UTC+1)
 |
| **Poštanski broj** | YO15/YO16
 |
| **Pozivni broj** | 01262
 |
| Karta
 |
| Bridlingtonclass=notpageimage| Bridlington na karti Engleske |

**Bridlington** je ribarski grad od 35,282 stanovnika na sjeveroistoku Engleske.

## Geografija

Bridlington leži u Unitarnoj jedinici i istoimenoj Grofoviji East Riding of Yorkshire na obali Sjevernog mora, udaljen 39 km sjeverno od Kingston upon Hulla.

Kroz grad i luku protiče potok *Gypsey Race*.

## Historija

Nakon Normanskog osvajanja Engleske tadašnje naselje zvano je *Bretlinton*, kasnije je zvano *Berlington*, *Brellington* pa *Britlington*, tek u 19. vijeku se ustalilo ime - Bridlington.

Bridlington je poznat po svojoj parohijskoj crkvi, koja je to postala u 16. vijeku, kad je raspušten augustinski samostan osnovan 1113.

Pored ribarstva za ekonomiju grada važan je i turizam u ljetnim mjesecima.

## Pobratimski gradovi

* Bad Salzuflen, Njemačka
* Millau, Francuska

## Reference

## Vanjske veze

* Bridlington Town Council (`en`)
# Kensington

**Kensington** se može odnositi na

* Kensington, Kansas
* Kensington, Maryland
* Kensington, Minnesota
* Kensington, New York
* Kensington, California
* Kensington, Connecticut
# Četnici

**Četnici** je izraz koji se kolokvijalno koristi za paravojne formacije i/li s njima povezane pojedince i političke organizacije koji djeluju s pozicija ekstremnog srpskog nacionalizma. Četnici su se prvi put pojavili krajem 19. i početkom 20. vijeka kao paravojne formacije koje su kao gerila djelovale na području tadašnjeg Otomanskog Carstva u cilju priključenja tih krajeva Srbiji (vidi borba za Makedoniju). Za balkanskih ratova i Prvog svjetskog rata djelovali su kao neregularne formacije srpske vojske, a između dva rata kao režimska paravojna formacija Kraljevine Jugoslavije.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata četnicima se nazivalo nekoliko paravojnih formacija od kojih je najpoznatija Jugoslovenska vojska u otadžbini. Iza rata su četničke organizacije uglavnom djelovale u političkoj emigraciji (tzv. četnička emigracija), a za vrijeme raspada SFRJ počinju legalno djelovati u Srbiji i nekim drugim republikama bivše države. Za vrijeme ratova 1990-ih neke od srpskih paravojnih formacija su se nazivale četnici. Ime *četnici* Bošnjaci i Hrvati šovinističkih gledišta koriste kao pejorativan izraz za Srbe općenito.

## Balkanski ratovi

Početkom 20. vijeka za četnike je bio uobičajen naziv komiti. Tokom balkanskih ratova komiti su bili ozloglašeni po surovosti:

> Može čak biti slučajeva, da starešine komitskih četa ili odreda ne dele potpuno mišljenje svojih potčinjenih, da se trude, kad im se ukaže prilika, da ublaže tradicionalnu surovost komita, odbrane po nekog grešnika od pljačke i odrti; sve to može biti, ali to ni najmanje i nigde nije bilo u stanju oslabiti jedno opšte uverenje, stečeno gorkim iskustvom u svima mestima gde su prošle komite: da je njihovo ponašanje ostavilo najgore utiske i daje zbog njih nestalo i ono malo mestimične naklonosti prema našoj vojsci što je u prvo vreme postojalo. To još više važi za Makedoniju i Staru Srbiju.
>
> – Kosta Novaković

## Povezano

* Četnici u Drugom svjetskom ratu
* Zločini četnika u Drugom svjetskom ratu
* Saradnja četnika sa snagama Osovine u Drugom svetskom ratu
* Ustaše

## Izvori

## Vanjske veze

* Istorija četništva
* Pokret srpskih četnika Ravne Gore