Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jennifer Capriati

|  |
| --- |
| **Dženifer Kaprijati** |
|  |
| **Država** |  SAD
 |
| **Prebivalište** | Vespli Čapel, SAD
 |
| **Datum rođenja** | 29. mart 1976.
 |
| **Мjesto rođenja** | Njujork, SAD
 |
| **Visina** | 1,70 m
 |
| **Тežina** | 73 kg
 |
| **Profesionalno igra od** | 199.
 |
| **Igra** | Desnom rukom; dvoručni bekhend
 |
| **Zarađeni novac** | 10.206.639 $
 |
| **Pojedinačno** |
| **Pobjeda/poraza** | 430/176
 |
| **Osvojeni turniri** | 14
 |
| **Najbolji plasman** | **1** (15. oktobar 2001.)
 |
| **Parovi** |
| **Pobjeda/poraza** | 66/50
 |
| **Osvojeni turniri** | 1
 |
| **Najbolji plasman** | 28 (2. mart 1992.)
 |

**Dženifer Meri Kaprijati** (engleski: *Jennifer Marie Capriati*, rođena 29. marta 1976) je američka teniserka.

## Karijera

U karijeri je osvojila tri Grend slem turnira – Otvoreno prvenstvo Australije 2001. i 2002, i Otvoreno prvenstvo Francuske 2001 – i još jedanaest drugih trofeja, među kojima je i zlatna medalja na Olimpijskim igrama 1992. Na prvom mestu VTA liste najboljih teniserki sveta prvi put se našla 15. oktobra 2001, a četvrti i poslednji put 20. maja 2002, nakon čega ju je 9. juna smenila Venus Vilijams. Kaprijati je takođe osvojila jedan turnir u konkurenciji parova, Italija open 1991. u paru sa Monikom Seleš, i tri puta Fed kup. 1990, sa samo četrnaest godina, postala je najmlađa teniserka koja se našla među deset najboljih na VTA listi.

## Grand Slam finala

### Pojedinačno-pobjede (3)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Godina** | **Grand Slam** | **Protivnica u finalu** | **Rezultat** |
| 2001. | Australian Open |  Martina Hingis | 6:4, 6:3
 |
| 2001. | Rolan Garos |  Kim Clijsters | 1:6, 6:4, 12:10
 |
| 2002. | Australian Open (2) |  Martina Hingis | 4:6, 7:6, 6:2
 |

## Nagrade i priznanja

* 1989 – Junirka godine po izboru magazina TENNIS
* 1989 – Sportista godine po izboru Olimpijskog komiteta SAD
* 1990 – Nagrada VTA za teniserku koja je najviše napredovala
* 1990 – Proboj godine po izboru magazina TENNIS
* 1991 – Igračica koja je najviše napredovala po izboru magazina TENNIS
* 1996 – Nagrada VTA za povratak godine
* 1996 – Povratak godine po izboru magazina TENNIS
* 2001 – Nagrada VTA za teniserku godine
* 2001 – ITF šampionka godine
* 2001 – Sportistkinja godine po izboru magazina Associated Press
* 2001 – Nagrada Loro za povratak godine
* 2002 – Nagrada Loro za sportistkinju godine
* 2002 – Nagrada ESPY za sportski povratak godine
* 2005 – 36. najbolja teniserka svih vremena po izboru magazina TENNIS

## Vanjske veze

* Jennifer Capriati profil na službenoj stranici WTA Toura
* Šablon:FedCup player
# Amelie Mauresmo

|  |
| --- |
| **Ameli Moresmo** |
| Amélie Mauresmo |
|  |
| **Država** |  Francuska
 |
| **Mesto stanovanja** | Ženeva, Švajcarska
 |
| **Datum rođenja** | 5. jul 1979.
 |
| **Mesto rođenja** | Saint-Germain-en-Laye, Fr.
 |
| **Visina** | 1,75 m
 |
| **Težina** | 69 kg
 |
| **Prof.igra** | od 1994
 |
| **Igra**  | desnom rukom
 |
| **Zarađeni novac** | 10.667.277 $
 |
| **Singl** |
| **Pobeda/poraza** | 426/168
 |
| **Osvojenih turnira** | 22
 |
| **Najbolji plasman** | 1 (13. septembar 2004)
 |
| **Dubl** |
| **Pobeda/poraza** | 68/50
 |
| **Osvojenih turnira** | 1
 |
| **Najbolji plasman** | 35 (13. april 2006)
 |

**Ameli Simon Moresmo** (Amélie Simone Mauresmo) (rođena 5. jula 1979), bivša je francuska profesionalna teniserka. Nekada je bila **broj 1** teniserka sveta.

Moresmo je prvi put došla do broj jedan titule 13. septembra 2004, postavši 14-a teniserka koja je uspela doći do te titule da bi se na njoj zadržala samo pet nedalja. Takođe je jedna od retkih teniserki koja je uspela da dođe to tolikog uspeha, a ne osvojivši nijedan grend slem turnir. Ostali teniseri koji su došli do broj jedan mesta, a ne osvojivši nijedan grend slem su Kim Klajsters, Dinara Safina, Jelena Janković, Caroline Wozniacki i Ivan Lendl.

Pre 2006, na otvorenom prvenstvu Australije, Ameli je došla do prve pobede, kada je protivnica Žastin Enan Arden predala meč u finalu zbog povrede. Kao rezultat te pobede, ne postoji nijedna teniserka koja je došla do broj 1 mesta na VTA listi, a da nije osvojila nijedan grend slem turnir.

## Grend slem turniri

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Grend slem** | **1995** | **1996** | **1997** | **1998** | **1999** | **2000** | **2001** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **Pobeda** |
| Otvoreno prvenstvo Australije
 | -
 | -
 | -
 | 3.
 | F
 | 2.
 | 4.
 | ¼
 | -
 | ¼
 | ¼
 | P
 | 31
 |
| Otvoreno prvenstvo Francuske
 | 1.
 | 2.
 | 2.
 | 1.
 | 2.
 | 4.
 | 1.
 | 4.
 | ¼
 | ¼
 | 3.
 | 4.
 | 19
 |
| Vimbldon
 | -
 | -
 | -
 | 2.
 | -
 | 1.
 | 3.
 | ½
 | -
 | ½
 | ½
 | P
 | 24
 |
| Otvoreno prvenstvo Amerike
 | -
 | -
 | -
 | 3.
 | 4.
 | -
 | ¼
 | ½
 | ¼
 | ¼
 | ¼
 |  | 26
 |

#### Turniri u singlu (22)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Legenda** |
| Grend slem (1)
 |
| VTA šampionati (1)
 |
| Tier 1 turniri (6)
 |
| VTA turniri (14)
 |

 |

|  |
| --- |
| **Turniri po vrsti terena** |
| Tvrdi (11)
 |
| Šljaka (6)
 |
| Trava (0)
 |
| Tepih (5)
 |

 |

## Vanjske veze

* Zvaničan sajt od Ameli Moresmo Arhivirano 2010-08-15 na Wayback Machine-u (`en`) (`fr`)
* Ameli Moresmo - lezbejska ikona Arhivirano 2007-06-20 na Wayback Machine-u
* Ameli Moresmo na WTA sajtu
# Marija Šarapova

Marija Šarapova.
**Marija Jurjevna Šarapova** (ruski: Мари́я Ю́рьевна Шара́пова) (rođena 19. aprila 1987) je ruska teniserka, poznata po tome što je osvojila je 5, Grand Slam titula - u Wimbledonu 2004., US Openu 2006., Australija Openu 2008. godine i Roland Garros 2012. i 2014.

## Biografija

Marijini roditelji su iz Belorusije, ali su se 1986. godine, posle nuklearne katastrofe u Černobilu, preselili u Rusiju. Šarapova je u četvrtoj godini počela da igra tenis. U šestoj godini, uočila ju je Martina Navratilova, koja je predložila njenim roditeljima da Šarapova počne ozbiljno da trenira.

Među mnogim uspesima, posebno se ističe osvojen turnir u Vimbldonu, 21. juna 2004. godine, kao i podatak da je, u dva kratka perioda, bila prva na svetskoj rang listi teniserki (od 22. avgusta 2005. do 28. avgusta 2005, i od 12. septembra 2005. do 23. oktobra 2005.)

Časopis *People* ju je 2005. godine svrstao u 50 najlepših poznatih ličnosti na svetu.

## Vanjske veze

* Marija Šarapova na WTA sajtu
* Maria World Arhivirano 2006-01-10 na Wayback Machine-u
* Marija Šarapova u časopisu *Sports Illustrated* Arhivirano 2006-02-23 na Wayback Machine-u
# Ana Ivanović

| Ana Ivanović |
| --- |
| Ana Ivanović |
| Rođenje | 6. novembra 1987.  (1987-11-06) Beograd  |

**Ana Ivanović** (Beograd, 6. novembra 1987.), srpska teniserka. Članica je TK Partizan gde radi sa trenerom Zoltanom Puharskim. Profesionalnu karijeru je započela avgusta 2003. Na početku karijere je osvojila turnire u Majorki, Gifi, Fukuoki, Fanuu i Batumi. Pored ovih rezultata, njen najbolji rezultat je osvajanje Grand slama Roland Garros 2008. godine kad je u finalu pobedila ruskinju Dinaru Safinu. Iste godine je postala prva teniserka sveta.

## Rangiranja na WTA listi

* Na kraju 2003: 705. mesto
* Na kraju 2004: 97. mesto
* Pre Otvorenog prvenstva Francuske 2005: 31. mesto
* Posle Otvorenog prvenstva Francuske 2005: 21. mesto
* Trenutni plasman: 2.mesto
* Najbolji plasman: 1. mesto
* Trenutni plasman 2010: 57.mesto

## Turniri

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Grand slam** | **2007.** | **2006.** | **2005.** | **Plasman** |
| Australian Open
 | 3. mesto
 | 2. mesto
 | 3. mesto
 | 0
 |
| Roland Garos
 | Final
 | 3. mesto
 | 1/4 finala
 | 0
 |
| Wimbledon
 | 1/2 finala
 | 4. mesto
 | 3. mesto
 | 0
 |
| US Open
 | 4. mesto
 | 3. mesto
 | 2. mesto
 | 0
 |

## Vanjske veze

* Internet prezentacija Ane Ivanović.
* News, photos y videos the Ana Ivanovic Arhivirano 2007-08-26 na Wayback Machine-u
* Srpski teniski portal Arhivirano 2008-02-14 na Wayback Machine-u

## Video

* Ana proud of Serbia
# Karolína Plíšková

| Karolina Pliškova
 |
| --- |
|  Karolina Pliškova na Rolan Garosu 2016. |
|  |
| **Profesionalna karijera:** 2009—
 |
|  |
| **Osobni podaci** |
| **Država** |  Češka
 |
| **Rođenje** | (1992-marta-21)21. marta 1992. Louni,  Čehoslovačka
 |
| **Visina** | 1,86 m
 |
| **Stil igre** | desnom rukom (dvoručni bekhend)
 |
| **Zarada** | $2.280.252 $
 |
| **Trener(i)** | Jirži Vanek
 |
| **Singlovi** |
| **Omjer karijere** | 312 - 196 (61,42%)
 |
| **Osvojeni turniri** | 4 WTA, 10 ITF
 |
| **Najbolji plasman** | 7. (17. avgust 2015)
 |
| **Trenutni plasman** | 10. (14. septembar 2015)
 |
| **Grand Slamovi** |
|  Australian Open | 3. kolo (2015)
 |
|  Roland-Garros | 2. kolo (2014 , 2015)
 |
|  Wimbledon | 2. kolo (2013) , 2014 , 2015)
 |
|  US Open | F (2016)
 |
| **Parovi** |
| **Omjer karijere** | 116-102
 |
| **Osvojeni turniri** | 4 WTA, 6 ITF
 |
| **Najbolji plasman** | 38. (18. maj 2015)
 |
| **Trenutni plasman** | 61. (14. septembar 2015)
 |
| **Grand Slamovi** |
|  Australian Open | 1K (2014, 2015)
 |
|  Roland-Garros | 2K (2015)
 |
|  Wimbledon | 1K (2013, 2014, 2015)
 |
|  US Open | 1K (2012, 2013, 2014, 2015)
 |
| **Grand Slamovi** |
|  Wimbledon | 2K (2014)
 |
| Ažurirano: 14. septembar 2014. |
|  |
| [pliskova.net **Službena stranica**]
 |

**Karolina Pliškova** (češki: *Karolína Plíšková*; rođena 21. marta 1992) češka je teniserka.

Najveći uspeh u karijeri joj je 7. mesto na VTA listi. Rezultat karijere na grend slemovima je ostvarila na US Openu 2016. kad je ušla u svoje prvo finale.

## Privatni život

Njeni roditelji su Radek i Marina. Ima i sestru Kristinu sa kojom ostvaruje dobre rezultate u dublu.

## Reference
# Paktijska pokrajina

Mapa pokrajine na karti Afganistana
**Paktijska pokrajina** je jedna od 34 pokrajine Avganistana. Na istoku je zemlje. Glavni grad je Gardez. Ova pokrajina je ranije uključivala i teritoriju Hostanske pokrajine, koja je nedavno nastala.

Doktor Nadžibulah Ahmadzai, bivši predsednik Avganistana, je iz Paktijske pokrajine. On je rođen u Melanskoj dolini.

Paktija se sastoji od 12 oblasti (centri oblasti su u zagradama):

* Azra (Sur Kac)
* Tsamkani (Čamkani)
* Dand Va Patan (Gondai)
* Gardez (Gardez)
* Zardan (Vaza)
* Zazi (Ali Kel)
* Jani Kel (Jani Kel)
* Laza Mangal (Laza)
* Sajed Karam (Sejed Karam)
* Šamal (Šamal)
* Švak (Švak)
* Zurmat (Zarmal)
# Opsada Kosta

| Opsada Kosta
 |
| --- |
| Segment Afgansko-sovjetski rat
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | januar 1980. – 11. IV 1991.
 |
| Lokacija
 | Kost, Provincija Kost,  Afganistan |
| Ishod
 | sovjetsko povlačenje strateška mudžahedinska pobjeda
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
|  DRA  Sovjetski Savez (1980-1988)
 |  Mudžahedini
* Hezb-e Islami Gulbuddin
* mreža Hakani
* Islamski i narodno revolucionarni pokret Afganistana
 |
| Komandanti i vođe
 |
|  Muhamed Rafie  Abdul Kadir Dagarval  Šanavaz Tanaj  Muhamed Aslam Vatandžar  Jurij Provorov
 |  Gulbudin Hekmatijar  Džalaludin Hakani  Muhamed Nabi Mohamadi  Ibrahim Umari Hakani
 |
| Žrtve i gubici
 |
| nepoznato
 | nepoznato
 |

**Opsada Kosta** započela je januara 1980. tijekom afgansko-sovjetskog rata, kada su opsadu vodile sovjetske i DRA snage protiv antikomunističkih pobunjenika okupljenih u mudžahedine, te nastavljena i dalje u afganistanskom građanskom ratu nakon sovjetskog povlačenja, nakon čega su DRA snage izgubile prevagu te mudžahedini naposlijetku pobjedili aprila 1991. Sa 11 godina trajanja, to je jedna od najdužih opsada u modernoj historiji, i najduža opsada afganistanskog rata.

Nedugo nakon što su sovjetski vojnici ušli u državu, pobunjenici su preuzeli kontrolu nad jedinom kopnenom vezom planinskog grada Kosta sa vanjskim svijetom, vijugavom, planinskom cestom prema Gardezu, udaljenog 100 km. Iako je DRA sporadično preuzimala kontrolu nad cestom, nije bila u stanju trajno otjerati gerilske ratnike koji su se skrivali u hladnim brovitim položajima te regije na istoku države.

Decembra 1987., sovjetska armija je u Operaciji Magistral uspjela otjerati mudžahedine i zauzeti grad. Tada su DRA snage branile strateški važnu aeropistu, koja se koristila od sovjetskih borbenih letjelica, samo noću pošto su pobunjenici danju gađali sve prelete na nju. Time je Moskva htjela pokazati da, čak i ako se povuče iz Afganistana, neće otići bez obavljena posla u borbi sa pobunjenicima. Ipak, nakon povlačenja sovjetskih snaga narednih mjeseci, i odlaska iz Afganistana, pobunjenici su ponovno zauzeli cestu, čime je opsada Kosta nastavljena sve do 1991., kada su mudžahedini postigli stratešku pobjedu dogovorenom predajom grada. Njihov vođa, Džalaludin Hakani, zauzimanjem ceste koja vodi do Kosta, i završnim osvajanjem grada, stekao je slavu po Afganistanu.

## Izvori
# Prva Intifada

| Prva Intifada |
| --- |
| Deo Izraelsko-palestinski sukob |
|  IDF pregledava isprave Palestincima u Džabaliji |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Vrijeme: | 8 decembar 1987. – 13. septembar 1993. |
| Mjesto: | Bliski istok Izrael, Zapadna obala, Pojas Gaze |
| Uzrok: | Palestina traži punopravnu samostalnost od Izraela |
| Rezultat: |
Izrael suzbija palestinsku pobunu

* Sporazum iz Osla
* Osnovana Palestinska samouprava
 |

 |
| Sukobljene strane |
|  Izrael |  Palestina **podrška**:

 Irak |
| Komandanti i vođe |
|  Yitzhak Shamir  Yitzhak Rabin  Dan Shomron |
Khalil al-Wazir  **†** Marwan Barghouti |
| Žrtve i gubici |
|
277 poginulih Izraelaca

* 175 civila
* 102 pripadnika sigurnosnih snaga
 |
1.962 poginulih Palestinaca

* 1.603 poginulih od Izraelaca
* 359 poginulih od Palestinaca
 |

**Prva Intifada** je bila palestinska pobuna protiv Izraela između 1987. i 1990. godina. Konfrontacije su često nazivane „Rat kamenja“, zbog toga što je glavno oružje demonstranata bilo kamenje.

Nakon dugog perioda rezignacije izraelskom okupacijom, palestinsko stanovništvo na teritorijima Zapadne Obale i Pojasa Gaze 1980-ih je godina počelo podizati glas protiv takvog stanja. U decembru 1987. u izbjegličkom kampu Džebalija u Pojasu Gaze izraelski je oklopni transporter usmrtio četiri Palestinca. Lokalni Palestinci revoltirani incidentom organizirali su demonstracije koje su se proširile na ostale gradove na okupiranim teritorijima. Iako je ustanak počeo u Gazi, žarište se ubrzo premjestilo u grad Nablus na Zapadnoj obali oko kojeg se nalazilo više izbjegličkih kampova. Osim Nablusa jako središte ustanka bio je i grad Ramala s univerzitetom Bir Zeit.

Ustanak je dobio naziv Intifada, što u slobodnom prijevodu s arapskog znači „zbacivanje“. Intifada se razlikovala od dotadašnjih sličnih manifestacija palestinskog nezadovoljstva po upornosti i masovnosti podrške palestinskog stanovništva. Demonstranti su se sukobili s izraelskim snagama koje nisu bile pripremljene za takvu vrstu sukoba. Nemajući odgovor na takav nekonvencionalni način ugroze izraelske nacionalne sigurnosti, Tel Aviv je odgovorio represijom – deportacijama Palestinaca osumnjičenih za učestvovanje u ustanku, te razmještanjem brojnih policijskih i vojnih jedinica uzduž mjesta sukoba. Zatvoreni su arapski univerziteti, a zbog nedostatka razrađene procedure za takve vojno-policijske akcije pri suzbijanju prosvjeda, izraelski su vojnici često prekoračivali ovlasti u postupanju.

Broja žrtava od decembra 1987. do potpisivanja Sporazuma iz Osla 1993. je 1162 ubijenih Palestinca i 160 Izraelaca.

## Izvori

## Povezano

* Intifada
* Al-Aksa Intifada

## Vanjske veze

* Intifada Arhivirano 2007-01-19 na Wayback Machine-u
# Nikolaj Buharin

| Nikolai Buharin Никола́й Буха́рин |
| --- |
|  |
| Rođenje | Никола́й Ива́нович Буха́рин Nikolaj Ivanovič Buharin (1888-oktobra-09)9. oktobra 1888. Moskva, Rusko Carstvo  |
| Smrt | 15. marta 1938. (dob: 49) Moskva, Ruska SFSR, SSSR |
| Uzrok smrti | pogubljenje |
| Nacionalnost | Rus |
| Obrazovanje | Moskovski univerzitet |
| Poznat/a po | urednik *Pravde*, *Izvjestije*
autor *Politike i ekonomike prijelaznog perioda*, *Imperijalizma i svjetske ekonomije*.
ko-autor *Abecede komunizma*

glavni sastavljač sovjetskog Ustava 1936 |
| Titula | "Zlatni dječak revolucije" |
| Politička stranka | Boljševici, Komunistička partija |
| Vjeroispovijest | nema (ateist) |
| Suprug/a | Ana Larina |
| Djeca | Svetlana, Jurij Larin |
| Roditelji | Ivan Gavrilovič i Ljubov Ivanovna Buharin |

**Nikolaj Buharin** (9.10.1888. - 15.3.1938.) je bio član sovjetskog politbiroa (1924-29), centralnog komiteta (1917-37), predsjedavajući kominterne (1926-29), tvorac Nove ekonomske politike, glavni urednik Pravde (1918-29), Velike Sovjetske enciklopedije, pisac Abecede komunizma (1919) i drugih djela. Tokom Staljinove Velike čistke Buharin će biti osuđen na moskovskim suđenjima kao posljednji značajni sovjetski komunistički lider. Smrtna presuda će biti slučajno ili ne izvršena 15.3.1938. godine u doba nacističke aneksije Austrije pa je vijest o njegovom pogubljenju prošla gotovo nezapaženo u medijima. Zbog političkog značaja pre svega njegove Nove ekonomske politike koja će biti dogmatski zabranjena u SSSRu,ali na primer prihvaćena u Jugoslaviji i Kini Buharin neće biti rehabilitiran tokom vladavine Hruščova nego tek 1988. godine na stotu godišnjicu rođenja.

## Povezano

* Sovjetska književnost
* Velika čistka
* SSSR

## Vanjske veze

* Работы Бухарина Arhivirano 2005-12-15 na Wayback Machine-u и здесь
* Политическая экономия рантье. Теория ценности и прибыли австрийской школы 1919
* Судьбы русской интеллигенции Arhivirano 2007-10-24 na Wayback Machine-u
* «Будущему поколению руководителей партии» (политическое завещание) Arhivirano 2013-12-02 na Wayback Machine-u
* Стенограмма процесса
# Zimske olimpijske igre 1988.

**XV. Zimske olimpijske igre - Calgary 1988**

| XV. Zimske olimpijske igre - Calgary 1988
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Calgary, Kanada
 |
| **Otvaranje** | 13. veljače 1988.
 |
| **Zatvaranje** | 28. veljače 1988.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 57
 |
| **Broj sportaša** | 1423
 |
| **Broj sportova** | 6
 |
| **Broj takmičenja** | 46
 |

Zimske Olimpijske igre u Calgaryju su bile jedne od najuspješnijih u povijesti Igara. Predstavljaju jedan od rijetkih olimpijskih događaja koji je organizatorima donio profit.

Najlegendarniji događaj na Olimpijadi bilo je prvo sudjelovanje jamajkanskih sportaša na jednoj zimskoj olimpijadi. To je postalo zapletom popularnog filma *Ledena staza* s Johnom Candyjem u glavnoj ulozi.
# Skijaški skokovi

**Skijaški skokovi** su sport u kojem se skijaš spušta niz posebno konstruiranu rampu (skakaonicu) te nakon odraza pokušava 'preletjeti' što veću udaljenost. Skakaonica je prekrivena snijegom te su natjecanja moguća samo u zimskim uvjetima. Ipak, danas postoje i varijante izvedbe skakaonice s umjetnom podlogom te se natjecanja mogu održavati cijele godine, a jedna varijanta tog sporta se izvodi i na vodi.

Skijaški skokovi su standardni sport na Zimskim olimpijskim igrama.

## Natjecanja u skijaškim skokovima

Skijaš skakač tijekom leta
Moderna skijaška skakaonica
Cilj natjecanja u skijaškim skokovima je preskočiti što veću udaljenost. Međutim, ocjenjuje se i stil skakača, te je za pobjedu osim dugačkog skoka potrebno prikazati i dobru tehniku leta te siguran doskok. Ukupni bodovi se izračunavaju po ostvarenoj duljini skoka te zbroju ocjena 5 sudaca, od kojih svaki može za stil dodijeliti maksimalno 20 bodova.

Iako se tehnika skoka s razvojem ovog sporta dosta mijenjala kroz povijest, tehnika doskoka je uglavnom ona prema telemark tehnici. Preovladavajuća tehnika položaja tijela tijekom leta je *V-tehnika*, prilikom koje skakač drži skije u 'V' položaju, s repovima skija skupljenim a vrhovima odvojenim.

Natjecanja u skijaškim skokovima se izvode uglavnom na tri vrste skakaonica, koje se razlikuju po visini uzletišta:

* 90-metarska skakaonica - kao što joj i ime govori visina zaletišta je 90 metara, a skakači postižu daljine do 110 metara u optimalnim uvjetima.
* 120-metarska skakaonica - visine 120 metara, s skokovima do 140 metara.
* Skijaška letaonica - to su skakaonice više od 120 metara, na kojima se mogu postići duljine skoka čak do 240 metara. Često se za natjecanje na takvim skakaonicama koristi naziv 'skijaški letovi', da bi se naglasila velika duljina skokova.

Standardno natjecanje se sastoji od jednog probnog skoka i dva skoka koji se ocjenjuju, a bodovi oba skoka se zbrajaju za konačni poredak. Postoji i ekipno natjecanje, u kojem se zbrajaju bodovi četiri člana jedne momčadi.

## Popularnost skijaških skokova

Skokovi su nastali u skandinavskim zemljama, te su i danas tamo najpopularniji. Dobri natjecatelji redovito dolaze iz skandinavskih zemalja, prije svih Finske i Norveške, a još su jake nacije u tom sportu Njemačka, Austrija, Slovenija, Poljska, itd.

## Nordijska kombinacija

Skijaški skokovi su sastavni dio sporta koji se naziva Nordijska kombinacija, a u sebi uključuje natjecanje u skijaškom trčanju te skijaškim skokovima.

## Vanjske veze

* eSkijumping.com
# Nagorno-Karabah

*Za ostale upotrebe, pogledajte Nagorno-Karabah (razvrstavanje).*

**Nagorno-Karabah** / **Լեռնային Ղարաբաղ** / **Dağlıq Qarabağ**
|  |
| Himna: *Azat ou Ankakh Artsakh* |
|  |
| **Politički status** | nepriznata država
 |
| **Službeni jezik** | jermenski
 |
| **Glavni grad** | Stepanakert (Hankendi)
 |
| **Predsednik** | Arkady Ghoukasyan
 |
| **Premijer** | Arayik Harutyunyan
 |
| **Nezavisnost**  – Referendum  – Proglaženje nezavisnosti  – Recognition
 | od Azerbejdžana  10. decembra 1991  6. januara 1992   none
 |
| **Površina** | 4.400 km²
 |
| **Stanovništvo** | 145.000 (cca 2002) Preko 95% Jermeni 5% ostali
 |
| **Valuta** | Jermenski dram(AMD) |
| **Vremenska zona** | UTC+4 (leti UTC+5)
 |
| **Pozivni broj** | +374 97 (Karabakh Telecome GSM)
 |

**Nagorno-Karabah** (**Gorski Karabah**; armenski: Լեռնային Ղարաբաղ, azerbajdžanski: *Dağlıq Qarabağ* i *Yuxarı Qarabağ*, ruski: Нагорный Карабах), oblast Azerbejdžana, na južnom Kavkazu, koja se nalazi 270 km zapadno od glavnog grada Bakua. Oblast ima jermensku etničku većinu, i nalazi se pod jermenskom vojnom kontrolom. Lokalno jermensko stanovništvo je 10. decembra 1991. proglasilo nezavisnost od Azerbejdžana i osnivanje Nagornokarabaške Republike. Suverenost NKR nije priznala nijedna država ili međunarodna organizacija na svetu.

## Podela

Mapa podele Nagorno-Karabaha i nekih okolnih oblasti Azerbejdžana.
Republika Nagorno-Karabah je proglasila nekoliko teritorijalnih jedinica; neke odgovaraju Azerbejdžanskim rejonima, dok drugi koriste različite granice. Sledi komparativna tabele trenutne podele koju je napravila vlada Republike Nagorno-Karabah, i odgovarajućih rejona Azerbejdžana.

| Podela Nagorno-Karabaha
 | Azerbejdžanski rejon
 |
| --- | --- |
| Askeran
 | Hankendi (grad), Hojali
 |
| Hadrut
 | južni Hojavend
 |
| Martakert
 | istočni Kalbajar i zapadni Tartar
 |
| Martuni
 | severni Hojavend
 |
| Šahumian\*
 | Naftalan (grad), južni Goranboj
 |
| Šuši
 | Šuša (grad), Šuša
 |

Republika Nagorno-Karabah prisvaja Šahumian, koji nije deo Autonomne oblasti Nagorno-Karabah. Predstavnici Šahumiana su proglasili nezavisnost zajedno sa Nagorno-Karabahom, i Republika Nagorno-Karabah je proglašena sa Šahumianom unutar svojih granica.[1] Arhivirano 2008-01-03 na Wayback Machine-u Za razliku od ostatka Nagorno-Karabaha, Šahumian je ostao pod azerbejdžanskom kontrolom. Glavni grad Nakorno-Karabaha je Stepanakert.

## Povezano

* Rat za Nagorno-Karabah
* Indeks članaka Republike Arcah

## Reference