Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Armenska Sovjetska Socijalistička Republika

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Armenska Sovjetska Socijalistička Republika** Հայկական Սովետական Սոցիալիստական Հանրապետություն |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1920. – 1991.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| Lokacija Armenske Sovjetske Socijalističke RepublikePozicija Armenske Sovjetske Socijalističke Republike na karti SSSR-a |
| **Glavni grad** | Erevan
 |
| **Jezik/ci** | armenski, ruski
 |
| **Vlada** | Republika
 |
| **Historija** |  |
|  • osnivanje
 | 2. decembar 1920.
 |
|  • raspad SSSR
 | 21. septembar 1991.
 |
| **Površina** |
|  • 1989.
 | 29.800 km² (11.506 mi² ) |
| **Stanovništvo** |
|  • 1989. (procjena) | 3.287.700
 |
|      Gustoća
 | 110,3 /km²  (285,7 /mi² )
 |
| **Valuta** | Sovjetski rubalj
 |
| **Vremenska zona** | UTC+3
 |

 |

**Armenska Sovjetska Socijalistička Republika** (armenski: საქართველოს საბჭოთა სოციალისტური რესპუბლიკა / *Haykakan Sovetakan Socialistakan Hanrapetutjun*; ruski: *Армянская Советская Социалистическая Республика*, akronim: **ASSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.

## Historija

Historija te republike počinje raspadom Ruskog Carstva, kad je formirana Demokratska Republika Armenija 28. maja 1918. koja je egzistirala do sovjetske invazije u novembru 1920.
Ubrzo nakon tog je 29. novembra 1920. proglašena '*Armenska Socijalistička Sovjetska Republika*. Službeni prinos vlasti obavljen je 2. decembra 1920. u Erevanu.

Nakon tog je 1922. Armenija postala dio Zakavkaske Socijalističke Federativne Sovjetske Republike, ona je raspuštena 1936. pa je Armenija postala jedna od konstitutivnih republika Sovjetskog saveza.
# Liberalni demokrati (UK)

**Liberalni demokrati** (engleski *Liberal Democrats*, skraćeno *Lib Dems*) je naziv za britansku političku stranku lijevog centra.

Osnovana je godine 1988. godine spajanjem bivše Liberalne stranke i Socijaldemokratske stranke. Ispočetka je nastojala zastupati interese i ideologiju političkog centra, ali je njena platforma i ideologija s vremenom, pogotovo nakon dolaska Tonyja Blaira na vlast počela skretati ulijevo, pa su tako Liberalni demokrati bili najžešći kritičari rata u Iraku i protivili se mnogim inicijativama njegove vlade usmjerenim na gaženje osobnih sloboda.

Liberalni demokrati se također zalažu za potpunu integraciju Velike Britanije u EU, kao i za uvođenje proporcionalnog izbornog sistema, tvrdeći da u trenutnom većinskom sistemu njihovi glasači - kojih ima oko 25 % - ne dobijaju adekvatnu zastupljenost u Parlamentu kojim dominiraju laburisti i konzervativci.

Nakon izbora 2010. godine su pod vodstvom Nicka Clegga došli na vlast sklopivši koaliciju s Konzervativnom strankom.

## Vanjske veze

* Liberal Democrats official site
* Gloucester Liberal Democrats Arhivirano 2013-09-17 na Wayback Machine-u
# Tunel Seikan

Karta tunela Seikan na Japanu
Karta tunela Seikan na Japanu
**Tunel Seikan** (japanski: 青函トンネル, *, Seikan Tonneru*?; or 青函隧道 *Seikan Zuidō*) je 53,85 kilometara dug željeznički tunel u Japanu, od čega se 23,3 kilometara njegove trase nalazi ispod mora. Staza je oko 100 metara ispod morskog dna i oko 240 metara ispod morske razine. Prelazi preko tjesnaca Cugaru, čime se spaja Prefektura Aomori na glavnom japanskom ostrvu Honshu sa sjevernim ostrvom Hokkaido. Njime upravlja Hokkaido Railway Company (JR Hokkaido). Ime *Seikan* potječe od spajanja slova *on'yomi* od Aomorija, najbližeg većeg grada na strani Honšua, i Hakodate, najbližeg većeg grada na strani Hokkaida.

Tunel Seikan je najduži svjetski tunel koji prolazi ispod mora (Eurotunel, koji spaja Englesku i Francusku, ipak ima dužu trasu ispod mora, oko 37 kilometara, ali je sveukupno kraći ako se u to ubroji i kopnena trasa koja je duga 50 kilometara). Također je drugi najdublji i drugi najduži glavni željeznički tunel nakon što se 2016. godine otvorio Bazni tunel Gotthard u Švicarskoj.

## Izvori
# Iran-Kontra afera

**Afera Iran-Kontra** ili **afera Iran-Contra** (ponekad znana i kao **Irangate**) je naziv politički skandal koji je izbio u SAD krajem 1986. godine kada se otkrilo kako je administracija američkog predsjednika, republikanca Ronalda Reagana tajno prodavala oružje Iranu, koji je u to vrijeme ratovao s Irakom, a tako skupljena financijska sredstva koristila kako bi se, zaobilazeći tadašnje američke zakone, podržavali kontraši - antikomunistički gerilci koji su ratovali protiv sandinističkog režima u Nikaragvi.

Plan je također bio motiviran nastojanjem da se poboljšaju diplomatski odnosi s Iranom, odnosno ishodi puštanje američkih i zapadnih talaca koje je u Libanonu držala šijitska milicija Hezbollah, blisko povezana s iranskim vođom ajatolahom Homeinijem.

Otkriće tih tajnih poslova u novembru iste godine je ozbiljno uzdrmalo Reaganovu administraciju te načelo autoritet dotada izuzetno popularnog predsjednika. Tome je doprinijela činjenica da je pukovnik Oliver North, pomoćnika savjetnika za nacionalnu sigurnost Johna Poindextera, zajedno sa svojom sekretaricom Fawn Hall, uništavao dokumente vezane uz slučaj.

Reagan je u svrhu istrage imenovao posebnu predsjedničku, Towerovu komisiju. Njeni nalazi su teretili Poindextera, Northa i sekretara za obranu Caspara Weinbergera, ali ne i Reagana. Međutim, Kongres, kojim je tada dominirala Demokratska stranka, u svojim službenim zaključcima od 18.11. 1987. je predsjednika proglasio "krajnje odgovornim" za "prezir prema vladavini zakona". North i Poindexter su 16.3. 1988. optuženi, a kasnije i osuđeni za ometanje pravde i slična krivična djela. Međutim, njihove presude su oborene na višim sudovima, a novi postupci su ostali nepokrenuti.

Nade demokrata da će afera Iran-Kontra imati isti efekt kao afera Watergate nisu se ostvarile. Reagan se uspio uvjeriti američku javnost da nije znao za postupke svojih potčinjenih, te je povratio svoju popularnost. North, jedan od ključnih aktera, je, pak stekao velike simpatije u antikomunističkom i desno orijentiranom dijelu američke javnosti.
# John Poindexter

John Poindexter
Admiral američke RM **John Marlan Poindexter** (rođen 12.8. 1936. u Odonu u saveznoj državi Indiana) je američki admiral, državni službenik i poslovni čovjek najpoznatiji po tome što je bio zamjenik savjetnika za nacionalnu sigurnost, odnosno savjetnik za nacionalnu sigurnost u administraciji američkog predsjednika Ronalda Reagana.

Poindexter je godine 1958. stekao diplomu inženjera na mornaričkoj akademiji u Annapolisu. Od 1961. do 1964. je sudjelovao u nizu istraživačkih projekata na Caltech|Kalifornijskom institutu za tehnologiju, gdje je stekao diplome iz fizike i nuklearne fizike.

Poindexter je istovremeno služio na niz dužnosti u američkoj ratnoj mornarici, gdje je bio jedan od pionira u korištenju kompjutera u upravljanju ratnim operacijama.

Godine 1981. predsjednik Reagan je imenovao svojim vojnim savjetnikom. 1983. godine je postao zamjenik, a 1985. i savjetnik za nacionalnu sigurnost. Na svom položaju je odigrao važnu ulogu u razvoju programa *Ratovi zvijezda*, kao i američkoj invaziji na Grenadu te zračnom napadu na Libiju. Zbog kontroverzne uloge u aferi Iran-Kontra je 1987. godine podnio ostavku na sve javne dužnosti.

1990. godine je zbog laganja kongresnim odborima, uništavanja dokaza i ometanja pravde osuđen na nekoliko godina zatvora, ali je 1991. godine ta presuda oborena u žalbenom postupku.

Nakon toga je Poindexter radio u nizu softverskih i informatičkih kompanija.

U decembru 2002. godine ga je predsjednik George W. Bush imenovao direktorom Ureda za informatičku svijest, posebnu agenciju DARPA-e čiji je cilj koordinacija informatičkih resursa u svrhu nacionalne sigurnosti. Poindexter je tamo predložio stvaranje posebne elektronske burze u svrhu prikupljanja podataka o mogućim terorističkim akcijama. U augustu 2003. američki Kongres je ukinuo Ured za informatičku svijest.

Poindexter je oženjen i ima nekoliko djece. Supruga mu je 13 godina bila svećenica Episkopalne crkve prije nego što se preobratila na katoličanstvo.
# Fidesz

| Fidesz - Mađarski građanski savez Fidesz - Magyar Polgári Szövetség |
| --- |
|  |
| Predsjednik | Viktor Orbán |
| Osnivanje | 30. marta 1988 (1988-03-30) |
| Sjedište | Budimpešta |
| Podmladak | Fidelitas |
| Ideologija | Nacionalni konzervativizam, Konzervativizam, „Blagi“ Evroskepticizam |
| Politička pozicija | desnica ili Desni centar  |
| Međunarodna afilijacija | Centristička demokratska internacionala (CDI) Internacionalna demokratska unija (IDU) |
| Evropska afilijacija | Patrioti za Evropu |
| Službene boje | narančasta |
| Mjesta u parlamentu | 44 / 199
 |
| Europski parlament | 10 / 21
 |
| Službene stranice |
| www.fidesz.hu |

**Fidesz – Mađarski građanski savez** (mađarski: *Fidesz – Magyar Polgári Szövetség*) je najveća nacional konzervativna politička stranka u Mađarskoj. Osnovana je 1988. godine.

Na parlamentarnim izborima 2010, Fidesz je u koaliciji sa demohrišćanskom narodnom strankom osvojio 52% glasova i dvotrećinsku većinu u parlamentu.

Nakon dolaska na vlast, koalicija predvođena Fideszom izglasala je novi Ustav Mađarske koji je izazvao velike kontroverze.

Fidesz je član Evropske narodne partije.

## Izvori
# Ženevski sporazum (1988)

**Ženevski sporazum** bio je formalni dogovor oko razrješenja sovjetsko-afganskog rata a koji je potpisan 14. 4. 1988. između Afganistana i Pakistan, a SAD i SSSR su bili garantori ugovora. Prema njemu, dovršen je 9-godišnji rat, a sovjetski vojnici su se povukli 15. 2. 1989. Mudžahedini nisu sudjelovali u pregovorima, te su odbili prihvatiti ih, čime su nastavili borbu protiv komunista sve do pada Nadžibulahova režima u Afganistanu 1992.

## Reference
# Demokratska Republika Afganistan

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Demokratska Republika Afganistan** جمهوری دمکراتیک افغانستان‎ دافغانستان دمکراتیک جمهوریت‎
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1978. – 1992.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| **Himna**:  *Soroud-e-Melli* |
| Lokacija Demokratske Republike Afganistan |
| **Glavni grad** | Kabul
 |
| **Jezik/ci** | paštunski darijski
 |
| **Vlada** | *Nije dat* |
| **Historija** | Hladni rat
 |
|  • Osnovana
 | 1978.
 |
|  • Islamska država Afganistan
 | 1992.
 |

 |

**Demokratska Republika Afganistan** (جمهوری دمکراتی افغانستان‎, Jumhūri-ye Dimukrātī-ye Afghānistān; paštunski دافغانستان دمکراتی جمهوریت‎, Dǝ Afġānistān Dimukratī Jumhūriyat), skraćeno DRA, od 1987. preimenovana u **Republiku Afganistan**, postojala je od 1978. do 1992., kada je socijalistička Narodna demokratska partija Afganistana (NDPA) vladala Afganistanom. NDPA je došla na vlast kada se odigrala Saur revolucija. Novi predsjednik postao je prosovjetski Nur Muhamed Taraki od 30.4. 1978. Međutim, odvijala se borba za vlast između partije Khalq i Parcham, zbog čega je Hafizullah Amin izvšrio atentat na Tarakija i preuzeo vlast septembra 1979. S obzirom na to da su socijalističke reforme bila izrazito nepopularne među afganistanskim stanovništvom, i pribojavajući se da će Amin stvoriti neovisnu politiku, SSSR je u operaciji Oluja-333 svrgnuo i smaknuo Amina, izvršio puč te za novog afganistanskog predsjednika postavio Babraka Karmala. Uslijedila je sovjetska invazija Afganistana. 1986., novi predsjednik postao je Muhamed Nadžibulah. Nakon sovjetskog povlačenja 1989., DRA je izgubila oslonac i s vremenom doživjela raspad aprila 1992.

## Vanjske veze

* Library of Congress Country Study — Afghanistan
# Šat al-Arab

| Šat al-Arab Shatt Al-Arab, Arvand-Rūd |
| --- |
| Šat al-Arab kod Basre |
| Lokacija |
| Kontinenti | Azija |
| Države |  Irak  Iran |
| Gradovi | Basra, Horamšaher, Abadan |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina   – koordinate | spoj Eufrata i Tigrisa kod Al-Kurne 4 m 31°0′20″N, 47°26′29″E |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate | između poluotoka Fav i otoka Hezr 0 m 29°55′40″N, 48°37′2″E |
| Dužina | 193 km |
| Pritoke | Karun |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  1750 m³/s |
| Sliv | perzijskozaljevski |
| Ulijeva se u | Perzijski zaljev |
| Transport |
| Plovnost | čitavim tokom |

**Šat al-Arab** (arap. *Arapska obala*) ili **Arvand-Rud** (perz. *rijeka Arvand*), rijeka koja protječe kroz Irak i Iran.

## Hidrografija

Izvor rijeke spojnica je glavnih tokova Eufrata i Tigrisa kod iračkog naselja Al-Kurne, a nalazi se na nadmorskoj visini od četiri metra. Rijeka se proteže dužinom od 193 km i ulijeva se u Perzijski zaljev između iračkog poluotoka Fav i iranskog otoka Hezr. U kontekstu političke geografije, tok rijeke može se podijeliti na sjeverni koji protječe kroz Irak odnosno južni koji čini iračko-iransku granicu. Na desnoj (zapadnoj) obali nalaze se irački gradovi Basra i Fav, a na lijevoj (istočnoj) iranski gradovi Hejn, Horamšaher i Abadan. Zbog velikog strateškog značaja, rijeka je u posljednjih 250 godina bila predmetom brojnih političkih sukoba između Irana s jedne odnosno Osmanskog, Britanskog Carstva i Iraka s druge strane.

Porječje ove rijeke do sredine 1970-ih bila je najveća šuma datulja na svijetu i sastojala se od 17 – 18 milijuna stabala, ali zbog tri velika rata (1980.-1988., 1991. i 2003.) došlo je do ekološke katastrofe i 80%-tnog uništenja šume.

## Povezano

* Eufrat
* Tigris

## Reference

## Literatura

* (`en`) Potts, Daniel T. (20. srpnja 2004.). *Šaṭṭ al-ʿArab*. Encyclopædia Iranica. New York: Columbia University.
* (`en`) Britannica (2012.). *Shaṭṭ Al-ʿArab*. Encyclopædia Britannica. Chicago, Illinois: Encyclopædia Britannica, Inc.. ISBN 9781593393106. OCLC 71783328.

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Šat al-Arab** |
# Operacija Bogomoljka

| Operacija *Bogomoljka* |
| --- |
| Segment Iransko-iračkog rata
 |
|  Iranska fregata *Sahand* teško oštećena uslijed napada aviona američke mornarice
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 18. 4. 1988.
 |
| Lokacija
 | Perzijski zaljev |
| Ishod
 | Američka pobjeda
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
|  Ratna mornarica SAD-a
 |  Ratna mornarica Irana
 |
| Snage
 |
| 1 nosač aviona, 1 amfibijski brod, 4 razarača, 1 krstarica, 3 fregate
 | 2 fregate, 6 brzih čamaca, 2 F-4 aviona, 2 flatforme
 |
| Žrtve i gubici
 |
| 1 helikopter, 2 poginula marinca
 | 1 fregata potopljena, 1 fregata oštećena, 3 čamca potopljena, 2 platforme oštećene, 56 poginulih
 |

**Operacija Bogomoljka** (engleski: *Operation Praying Mantis*) je bila vojna operacija u iračko-iranskom ratu.

## Veze

* operacija Glavna prigoda (Operation Prime Chance)
* operacija Iskrena namjera (Operation Earnest Will)
* Iran Air let 655

## Vanjske veze

* Operation Praying Mantis photos: U.S. ships, assault on Sassan platform, Sahand afire
* Operation Praying Mantis video news clip produced by Navy public affairs, aired 30 April 1988
* Attack Squadron 95
# Nagrada Meša Selimović (Srbija)

**Nagradu "Meša Selimović"**, za najbolji roman, dodeljuju novine "Večernje novosti" i Udruženje izdavača i knjižara Srbije i Crne Gore (od 2007. samo Srbije). Nagrada "Meša Selimović" se dodeljuje od 1988. Nagrada se sastoji od reljefa sa likom Meše Selimovića, rad akademskog umetnika Miroslava D. Savića, povelje i novčane nagrade od 200.000 dinara.

Nagrade su dodeljene sledećim autorima:

* 1988: Dubravka Ugrešić ("Forsiranje romana rijeke") i Milorad Pavić ("Predeo slikan čajem")
* 1989: Slobodan Selenić - "Timor mortis"
* 1990: Svetlana Velmar-Janković - "Lagum"
* 1991: Radoslav Bratić - "Strah od zvona"
* 1992: Ivan V. Lalić - "Pismo"
* 1993: Radoslav Petković - "Sudbina i komentari"
* 1994: Dragan Jovanović Danilov - "Živi pergament"
* 1995: Antonije Isaković - "Gospodar i sluge"
* 1996: Dobrica Ćosić - "Vreme vlasti"
* 1997: Goran Petrović - "Opsada crkve Svetoga Spasa"
* 1998: Dobrilo Nenadić - "Despot i žrtva"
* 1999: Milosav Tešić - "Sedmica"
* 2000: Radovan Beli Marković - "Liminacija u ćelijama"
* 2001: Danilo Nikolić - "Jesenja svila"
* 2002: Rajko Petrov Nogo - "Nedremano oko"
* 2003: Vojislav Karanović - "Svetlost u naletu"
* 2004: Stevan Raičković - "Fascikla 1999/2000"
* 2005: Miro Vuksanović za roman "Semolj zemlja".
* 2006: Novica Tadić za poetsku zbirku "Neznan".
* 2007: Dragan Velikić za roman "Ruski prozor"
* 2008: Petar Sarić za roman „Sara“ i Vladimir Kecmanović za roman „Top je bio vreo“
* 2009: Živorad Nedeljković za zbirku pesama „Ovaj svet“
* 2010: Vladan Matijević za roman „Vrlo malo svetlosti“
* 2011: Dejan Aleksić za pesničku knjigu „Jedino vetar“
* 2012: Aleksandar Gatalica za roman „Veliki rat“
* 2013: Ivan Negrišorac za poetsku zbirku „Kamena čtenija“ i Slobodan Vladušić za roman „Mi, izbrisani“
* 2014: Enes Halilović za pesničku zbirku „Zidovi“

## Povezano

* Nagrada Meša Selimović (BiH)

## Izvori
# Srebrna krila

| Srebrna krila |
| --- |
| Podaci
 |
| **Osnivanje** | 1978 |
| **Mesto** | Zagreb,  SFRJ |
| **Žanr** | Novi talas, Pop, Pop-rok |
| **Aktivni period** | 1978–2000, 2012–danas |
| **Izdavačka kuća** | Jugoton |
| Članovi |
| Vlado Kalember Dado Jelavić Slavko Pintarić-Pišta |
| Bivši članovi |
| Adi Karaselimović Duško Mandić Mustafa "Muc" Ismailovski Slavko Pintarić Lidija Asanović Vlatka Pokos Vlatka Grakalić Barbara Vujević |

**Srebrna Krila** je bila jugoslovenska pop-rok grupa iz Zagreba koja je bila popularna širom bivše Jugoslavije.

## Historija grupe

Sastav je osnovao Vlado Kalember 1978. godine.
Kalember je bio vokalni solista i basista, grupa prvu LP ploču izdaje 1978, koja zatim postaje srebrna ploča, na kojoj se nalaze hitovi "O, Ana", "Lili" i "Prva noć sa njom". Sa Krilima, Kalember je izdao 10 albuma, ali od 1986. godine sastav preuzima klavijaturista Mustafa Ismailoski-Muc, jer se Kalember posvećuje solo karijeri. 1984. još kao član sastava ide na Eurosong s Izoldom Barudžijom in pjesmom Ćao, amore. Lidija Asanović je preuzela Kalemberovu ulogu, a onda još niz drugih pjevačica, između njih i Vlatka Pokos. Grupa nestaje sa scene smrću Ismailovskog 1999. godine.

Godine 1988, predstavljali su Jugoslaviju na Pesmi Evrovizije sa pesmom "Mangup".

1990-ih bend prolazi kroz razno-razne reinkarnacije.
I Vlatka Pokos je svoju pevačku karijeru započela u Srebrnim krilima.

2012. bend ponovo sa Kalemberom kao vokalom (i basistom), Jelavićem kao gitaristom i Pintarićem kao bubnjarem izdaje povratnički album "2012".

## Članovi sastava

* Vlado Kalember - vokal, bas (1978-1986, 2012-danas)
* Dado Jelavić - gitara (1978-1981, 2012-danas)
* Slavko Pintarić-Pišta - bubnjevi (1981-2000, 2012-danas)
* Adi Karaselimović - bubnjevi (1978—1981)
* Duško Mandić - gitara (1978—1984)
* Mustafa "Muc" Ismailovski - klavijature (1979—2000)
* Lidija Asanović - vokal (1988—1989)
* Vlatka Pokos - vokal (1989—1994)
* Vlatka Grakalić - vokal (1994—2000)
* Barbara Vujević - vokal (1994—2000)

## Diskografija

Sve albume je objavio Jugoton.

* Srebrna krila (1979)
* Ja sam samo jedan od mnogih sa gitarom (1980)
* Sreo sam ljubav iz prve pjesme (1980)
* Ša-la-la (1981)
* Julija i Romeo (kompilacija) (1982)
* Zadnja ploča (1982)
* Silverwings (engleska verzija albuma "Zadnja ploča", Kanada, 1983)
* Djevuška (1983)
* Uspomene (1984)
* 30 u hladu (1986)
* Mangup (1988)
* Poleti golubice (1988)
* Zašto nisam miljenica sudbine (1991)
* Tamo gdje ljubav stanuje (1995)
* Ljubav je za ljude sve (1995)
* Nebo vidi , nebo zna (1998)
* Za dobra stara vremena (Srebrna krila & Novi fosili , 2001)
* 2012 (2012)

## Literatura

* Janjatović, Petar (2003). *Ex YU rock enciklopedija*. Beograd: Čigoja štampa. (COBISS).
# Henderson, Nevada

| Henderson engleski: *Henderson* |
| --- |
|  Pogled na Crnu planinu (Black Mountain) iznad Hendersona |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 | Nevada
 |
| Okrug
 | Klark
 |
| Osnovan
 | 1953
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 257.729
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-6, leti UTC-5
 |
| Nadmorska visina
 | 538 m
 |
| Površina
 | 244,7 km²
 |
| Kopnena površina
 | 244,7 km²
 |
| Vodena površina
 | 0,0 km²
 |
|   |
|   |
| HendersonHenderson (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 702
 |
| ZIP kod
 | 89002, 89009, 89011, 89012, 89014-89016, 89044, 89052, 89053, 89074, 89077
 |
| Web-stranica
 | www.cityofhenderson.com |

**Henderson** (engleski: *Henderson*) je drugi po veličini grad (iza Las Vegasa) američke savezne države Nevada. Po popisu iz 2006. godine ima 240.614 stanovnika.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 257.729, što je 82.348 (47,0 %) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 137.174 (78,2 %)
 | 177.039 (68,7 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 6.590 (3,8 %)
 | 13.142 (5,1 %)
 |
| Azijati
 | 6.983 (4,0 %)
 | 18.614 (7,2 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 18.785 (10,7 %)
 | 38.377 (14,9 %)
 |
| Ukupno
 | 175.381
 | 257.729
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Henderson, Nevada** |

* United States Census Bureau
# Lazar Mojsov

| Lazar Mojsov |
| --- |
|  |

**Lazar Mojsov** (19. 12. 1920 u Negutinu - 25. 8. 2011 u Beogradu) bio je makedonski i jugoslavenski komunistički političar i diplomat, poznat po tome što je od 1977. do 1982. bio sekretar vanjskih poslova SFRJ, te prvi predsjednik SKJ nakon Titove smrti. Od 1987. do 1988. bio je predsjednik Predsjedništva SFRJ.

Poslednje godine života je proveo živevši sa porodicom u Beogradu, gde je umro 25.8. 2011. Sahranjen je u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.

## Izvori

## Vanjske veze

* Biography, United Nations

| Diplomatske funkcije
 |
| --- |
| Prethodi:  **Hamilton Shirley Amerasinghe**  |  **Predsjednik Opće skupštine UN**  1977–1978
 | Slijedi:  **Indalecio Liévano**  |
| Političke funkcije
 |
| Prethodi:  **Sinan Hasani**  |  **Predsjednik Predsjedništva SFRJ**  15. maj 1987–15. maj 1988
 | Slijedi:  **Raif Dizdarević**  |
| Stranačke/partijske dužnosti
 |
| Prethodi: **Josip Broz Tito** | **Predsjednik Predsjedništva Saveza komunista Jugoslavije** 20. oktobar 1980 – 20. oktobar 1981.
 | Slijedi: **Dušan Dragosavac** |