Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Krunoslav Simon

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Krunoslav Simon
 |
| --- |
|
 |
| Nadimak
 | Đuks
 |
| Rođenje
 | 24. lipnja 1985. Zagreb, Hrvatska
 |
| Visina
 | 1,97 m
 |
| Težina
 | 100 kg
 |
| Karijera
 | 2002.- trenutačno
 |
| Klub
 |
| Liga
 | A1 Liga NLB liga EuroChallenge
 |
| Klub
 | **Zagreb CO** |
| Broj
 | 7
 |
| Bivši klubovi
 | KK Cibona Zagreb
 |
| Nagrade i dostignuća
 |

 |
|

| Mediteranske igre
 |
| --- |
|  | Pescara 2009. |  Hrvatska
 |

 |

**Krunoslav Simon** (Zagreb, 24. lipnja 1985.) je hrvatski profesionalni košarkaš. Visok je 1,97 m i težak 100 kg. Igra na poziciji playmakera, a trenutačno je član košarkaškog kluba Zagreb CO.

## Karijera

Karijeru je započeo u KK Maksimiru, a kasnije prelazi u KK Zrinjevac. U Zrinjevcu ostaje 2 sezone, a 1998. prelazi u redove KK Zagreba. U međuvremenu preuzima kapetansku traku, a 2008. osvaja svoj prvi trofej Kup Krešimira Ćosića.

## Hrvatska reprezentacija

Bio je član hrvatske B reprezentacije koja je na Mediteranskim igrama u Pescari 2009. godine osvojila zlatnu medalju.

## Izvori

## Vanjske veze

* Profil Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u na NLB.com
* Profil na KK Zagreb.hr
# David Alaba

David Alaba|  |
| Lični podaci |
| Datum rođenja | 24. lipnja 1992.  (1992-06-24) |
| Mjesto rođenja |  Beč, Austrija |
| Visina | 1.80 m |
| Pozicija | stoper, lijevi bek |
| Informacija o klubu |
| Trenutni klub |  Real Madrid |
| Broj na dresu | 4 |
| Profesionalni klubovi\* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Godine** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
| 2010 – 2021 |  Bayern München | 281 (22) |
| 2011 | →  Hoffenheim | 17 (2) |
| 2021 – |  Real Madrid | 85 (3) |
| **Nacionalna reprezentacija\*\ |
| **Godine** | **Reprezentacija** | **Uta. (gol.)** |
| 2009 – |  Austrija | 115 (15) |

 |
| \* Nastupi i golovi u profesionalnim klubovima koji se računaju samo za službene utakmice i tačni su do 24.6.2026.  |

**David Alaba** (Beč, 24. lipnja 1992.) austrijski je nogometaš koji trenutačno igra za španjolski Real Madrid. Igra na poziciji srednjeg veznog igrača, često i braniča.

## Klupska karijera

Alaba je karijeru započeo u SV Aspernu iz bečkog susjedstva, nakon čega je 2002. godine otišao u Austriju Beč. Već 2008. je odigrao prvu utakmicu u Austrijskoj Bundesligi. Na ljeto iste godine odlazu u njemački Bayern München.

Počeo je prvo igrati u juniorskoj momčadi Bayerna, sve do sezone 2009./10., kad je prešao u Bayern München II. Naveden je u prvoj momčadi Bayern Münchena za Ligu prvaka 2009./10., s brojem dresa 27. Kasnije je najavljeno da će do kraja sezone ostati u seniorskoj momčadi, zajedno s mladim suigračima Diegom Contentom i Mehmetom Ekicijem. Ubrzo je postao najmlađim igračem u povijesti DFB-Pokala, sa 17 godina. Dana 9. ožujka 2010., debitirao je u UEFA Ligi prvaka u utakmici protiv Fiorentine. U siječnju 2011. godine, Alaba je otišao na posudbu u Hoffenheim do kraja sezone. Svoj prvi pogodak u Bundesligi postigao je u remiju (2:2) protiv St. Paulija.

Dana 28. svibnja 2021. godine, službeno je postao novi igrač madridskog Reala.

## Reprezentacija

Alaba je nastupao za U-17 i U-21 reprezentacije Austrije. U listopadu 2009., pozvan je na utakmicu Austrije s Francuskom. Nastupivši na toj utakmici, postao je najmlađim igračem u povijesti reprezentacije. Austrijski nogometni izbornik objavio je u svibnju 2016. popis za nastup na Europskom prvenstvu u Francuskoj, na kojem se nalazi Alaba.

## Privatni život

Alaba je rođen u Beču, majka mu je Filipinka, a otac Nigerijac, glazbenik.

## Nagrade i uspjesi

**FC Bayern München Bundesliga **(10):** 2009./10., 2012./13., 2013./14., 2014./15., 2015./16., 2016./17., 2017./18., 2018./19., 2019./20., 2020./21.
* Njemački kup **(6):** 2009./10., 2012./13., 2013./14., 2015./16., 2018./19., 2019./20.
* Njemački superkup **(5):** 2012., 2016., 2017., 2018., 2020.
* UEFA Liga prvaka **(2):** 2012./13., 2019./20.
* UEFA Superkup **(2):** 2013., 2020.
* FIFA Svjetsko klupsko prvenstvo **(2):** 2013., 2020.

## Reference

## Vanjske veze

David Alaba na Wikimedijinoj ostavi

* Statistika na Fussballdaten.de (`de`)
* Profil Arhivirano 14 March 2010[nepoklapanje datuma] na Wayback Machine-u na Transfermarkt.de (`de`)
# 79.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 1. vijek pne. – **1. vijek** – 2. vijek
 |
| Decenija:
 |  40-e  50-e  60-e  – 70-e –  80-e  90-e  100-e  |
| Godine:
 | 76 77 78 – **79** – 80 81 82
 |

Shema erupcije Vezuva

79.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 79.. (LXXIX) |
| Ab urbe condita
 | 832.
 |
| Islamski
 | 560 BH – 559 BH.
 |
| Iranski
 | 543 BP – 542 BP.
 |
| Hebrejski
 | 3839–3840.
 |
| Bizantski
 | 5587–5588.
 |
| Koptski
 | -205–-204.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 134–135.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1–2.
 |
| • *Kali Yuga* | 3180–3181.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 2715–2716.
 |
| • 60 godina
 | Yin Zemlja Zec (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 10079.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **79.** (**LXXIX**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Vespazijana** ili, rjeđe, **godina 832. *Ab urbe condita. Oznaka "79." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji

* Vespazijan August i njegov sin Tit Cezar Vespazijan služe kao rimski konzuli.
* 23.6. – Vespazijan umire od groznice izazvane dijarejom, pri čemu su njegove posljednje riječi: *"Mislim da se pretvaram u Boga."* Tit nasljeđuje svog oca kao rimski car.
* 24.8. – Vezuv erumpira, uništavajući pri tome gradove Pompeji, Herkulanej, Stabije i Oplontis. Rimska flota iz Mizena pod vodstvom Plinija Starijeg evakuira izbjeglice, ali sam Plinije umire nakon što je udahnuo vulkanske pare.
* Car Tit posvećuje znameniti rimski Koloseum.
* Današnji engleski grad Chester je osnovan *castrum* ili rimska tvrđava pod imenom Deva Victrix. Tvrđavu gradi Legio II Adiutrix a ona sadrži kasarnu, hambare, vojno kupalište i štab.
* Rimski vojskovođa Gnej Julije Agrikola ulazi u Kaledoniju (moderna Škotska) ali mu pri tome pružaju otpor Kaledonci.
* Agrikola osniva Mamucium, graničnu tvrđavu na području današnje Sjeverozapande Engleske od koje će se kasnije stvoriti grad Manchester.
* U nastojanju da odobrovolji Senat, Tit svoju jevrejsku ljubavnicu Bereniku od Kilikije šalje u izgnanstvo.
* U Kini komisija sastavljena od učenjaka stvara kanon svih tekstova Konfucija i njegove škole.

## Rođenja

* Car He od Hana (u. 105)
* Ma Rong (u. 166)

## Smrti

* 23.6.– Rimski car Vespazijan
* 24.8. – Plinije Stariji, rimski pisac i naučnik (ubijen u erupciji Vezuva)
* 24.8. - Cezije Bas, rimski pjesnik (ubijen u erupciji Vezuva)
* 23.9. – Papa Lino
* Carica Ma, kineska carica
# Miroslav Antić

| Miroslav Antić |
| --- |
|  |
| Rođenje | 14 mart 1932. Mokrin, Srbija  |
| Smrt | 24 jun 1986.  |

**Miroslav Mika Antić** (rođen 14. marta 1932. u Mokrinu - Kikinda — umro 24. juna 1986) je srpski pesnik, dečji pisac, scenarista, novinar i reditelj. U rodnom Mokrinu pohađao je osnovnu školu, gimnaziju je završio u Kikindi i Pančevu, a studije je upisao u Beogradu. Živeo je u Novom Sadu.

Pre nego što je postao poznat bavio se raznim poslovima - od vodovoda i kanalizacije do lutkarskog pozorišta. Sem pisanja bavio se i slikarstvom, novinarstvom i filmom. Bio je i urednik lista „Ritam“ i Zmajevog „Nevena“, a takođe je bio novinar Dnevnika. Umro je 24. juna 1986. godine.

## Dela

Poznatija dela su mu:

* „Ispričano za proleće“,
* „Roždestvo tvoje“
* „Plavo nebo“
* „Nasmejani svet“
* „Psovke nežnosti“
* „Koncert za 1001 bubanj“ (*pesme*)
* „Mit o ptici“
* „Šašava knjiga“
* „Izdajstvo lirike“

Za decu je napisao:

* „Plavi čuperak“
* „Horoskop“ (*pesme u prozi napisane za sina Vuka pred njegov polazak u osnovnu školu*)
* „Prva ljubav“ i
* „Garavi sokak“.

Režirao je filmove „Doručak sa đavolom“, „Sveti pesak“, „Široko je lišće“, „Strašan lav“
,,tu gde pocinje nebo” i dr

Pored ovoga pisao je dramska dela i jedan roto roman.

## Nagrade

Za sva ta dela dobio je mnogobrojna priznanja kao što su: dve „Nevenove“ nagrade, Nagradu za životno delo u poeziji za decu, Goranovu nagradu, Nagradu Sterijinog pozorišta, Zlatnu arenu za filmski scenario, nagradu Oslobođenja Vojvodine, Orden zasluga za narod i dr.

## Vanjske veze

* Miroslav Antić na sajtu IMDb
* **OŠ Miroslav Antić Niš** - zvanični sajt/ Arhivirano 2016-11-04 na Wayback Machine-u
# Sumner Locke Elliott

**Sumner Locke Elliott** (**Samner Lok Eliot** - 17. oktobar, 1917. - 24. jun, 1991.) bio je australijsko-američki pisac.

Elliott je rođen u Sidneju, kao sin spisateljice Helene Sumner Locke i novinara Henryja Logana Elliotta. Njegova majka je umrla dan nakon njegovog rođenja, a Elliotta su odgajale njegove tetke. Borbu oko starateljstva je opisao u svom autobiografskom romanu, *Careful, He Might Hear You*.

## Drugi svetski rat

Elliott je bio glumac i pisac za Independent Theatre. Godine 1942. bio je regrutovan u Australijsku vojsku, ali nije poslat na front, već je ostao da radi kancelarijske poslove u Australiji. Svoje iskustvo je iskoristio za pisanje kontroverznog komada, *Rusty Bugles*. Predstava je prikazivana širom Australije i postala je poznata po tome što je bila zabranjena zbog opscenosti.

## Televizija

Elliott se preselio u SAD 1948. godine, gde je postao jedan od vodećih pisaca tokom zlatnog doba televizijske drame emitovane uživo. Napisao je preko 30 originalnih predstava i brojne adaptacije za emisije kao što su *Kraft Television Theatre*, *Studio One* i *Playhouse 90*.

Godine 1955. dobio je američko državljanstvo i nije se vraćao u Australiju do 1974.

## Knjige

Elliottov najpoznatiji roman je *Careful, He Might Hear You*, za koji je 1963. godine dobio Miles Franklin Award i prema kome je snimljen film 1983.

Kao gej muškarac u vreme kada je to bilo društveno problematično, Elliott je imao problema da se nosi sa svojom seksualnom orijentacijom. Krio je svoju seksualnu orijentaciju do knjige *Fairyland*, u kojoj se outovao skoro pred kraj života. Zbog ovih strahova, Elliott je imao afere, ali ne i stabilne veze.

## Bibliografija

Romani
* *Careful, He Might Hear You* 1963
* *Some Doves and Pythons* 1966
* *Edens Lost* 1969
* *The Man Who Got Away* 1972
* *Going* 1975
* *Water Under the Bridge* 1977
* *Rusty Bugles* 1980
* *Signs of Life* 1981
* *About Tilly Beamis* 1985
* *Waiting for Childhood* 1987
* *Fairyland* 1990

Pripovetke
* "Radio Days" 1993

Drame
* *Interval* 1939
* *The Cow Jumped Over the Moon* 1939
* *The Little Sheep Run Fast* 1940
* *Goodbye to the Music* 1942
* *Your Obedient Servant* 1943
* *The Invisible Circus* 1946
* *Rusty Bugles* 1948
* *Buy Me Blue Ribbons* 1951
* *John Murray Anderson's Almanac* 1953

## Reference
# Potres (bend)

| Potres |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| **Žanr** | Pank Ska Hardkor |
| Bivši članovi |
| Darko (gitarista i dugogodišnji autor - osnivač) Marko (bas i vokal) |
| Diskografija |
| *Treća Smena* (1998.) | *Never Say Die!* (2000.) | *{{{najnoviji\_album}}}* (2003.) |

**Potres** je pank bend iz Smedereva. Grupa je osnovana 5. juna 1991. godine.

## Diskografija

* Život je Lep (MC), 1992.
* Trka je Počela (MC), 1995.
* Mene Može Imati Svako (EP), 1997.
* Treća Smena (CD), 1998.
* Never Say Die! (v/a), 2000.
* El Grande (CD), 2003.
* Doza stvarnosti (EP), 2009.

## Vanjske veze

* Potres na Wikipediji
# Rasjed

Rased, vidljiv na uzorku krečnjaka
**Rasedi** su mehanički diskontinuiteti stenske mase, po kojima se odigralo kretanje. Nastaju usled naprezanja u stenskoj masi.

Prilikom rasedanja dolazi do kretanja blokova (krila) raseda. Površ po kojoj su relativno kretani blokovi, naziva se **rasedna površ**. Ukoliko je rasedna površ pod nekim uglom u odnosu na horizontalu, razlikuje se **povlatno krilo**, iznad, i **podinsko krilo**, ispod rasedne površi.

Ukupno odstojanje dve tačke, koje su pre rasedanja bile sastavljene, naziva se **celokupno kretanje**, koje se predstavlja vektorom definisanim elementima: padom, dužinom i smerom relativnog kretanja blokova. Horizontalna komponenta relativnog kretanja blokova je **hod**, a vertikalna - **skok** raseda.

**Prema relativnom kretanju krila**, rasedi se dele na:

1. **normalne** ili **gravitacione** rasede, kod kojih je jedno krilo spušteno;
2. **reversne** rasede, kod kojih je kretano povlatno krilo naviše, uz kosu rasednu površ;
3. **rasede horizontalnog tipa** (**transkurentni** rasedi), koji mogu biti levi i desni. Njihovo kretanje se određuje na taj način što posmatrač zamišlja sa blok na kome stoji miruje, dok se blok sa druge strane raseda kreće na levo (levi transkurentni rased) ili na desno (desni transkurentni rased). **Transformni rasedi** su posebna vrsta raseda horizontalnog tipa u oblasti srednjeokeanskih grebena.

**Prema sklopu okoline**, odnosno, prema odnosu na glavne strukture područja, rasedi se dele na:

1. **longitudinalne** - paralelne sa pružanjem slojeva, odnosno, paralelne sa osama većih nabornih struktura;
2. **poprečne** (**transverzalne**) rasde, upravne na pružanje slojeva;
3. **kose** (**dijagonalne**) rasede, koji su u odnosu na pružanje slojeva pod nekim uglom.

**Prema padnom uglu rasedne površi**, izvršena je podela raseda na: **horizontalne** i **subhorizontalne** (0-10°), **blagog pada** (10-30°), **srednjeg pada** (30-60°), **strmog pada** (60-80°) i **subvertikalne** i **vertikalne** rasede (80-90°). Posebni tipovi subvertikalnih raseda a padom različitog smera u različitim tačkama duž pružanja, nazivaju se **ezitativni** rasedi.
# Eksplozija

Eksplozije goriva
**Eksplozija** je izuzetno brza kemijska reakcija praćena praskom, oslobađanjem velike količine topline i naglim povećanjem volumena zbog stvaranja plinovitih proizvoda. Osnovna je značajka eksplozije nagli skok tlaka u sredini gdje je ona izazvana. Ima razarajuće učinke. Ukratko rečeno, **eksplozija** je nekontrolirano širenje čestica.

**Ekspanzija** je kontrolirano širenje čestice. To je npr. kada se dogodi "eksplozija" tekućeg goriva (npr. benzina) u klipu motora, a pošto čestice nemaju gdje, onda se ta snaga prenosi na klip i gura klip gore-dolje i pokreće kardansko vratilo, koje se daljnjim prenošenjem prenosi na kotače.

## Brzina izgaranja

Brzina izgaranja određuje se vremenom koje je potrebno za izgaranje uzroka eksploziva određenih izmjera. Ona varira između nekoliko milimetara u sekundi (nitrocelulozni barut (trinitroceluloza)) i 400 m/s (crni barut) i ovisi o tlaku pod kojim se izgaranje odvija.

## Detonacija

Detonacija je proces širenja kemijske reakcije unutar eksplozivne tvari nadzvučnom brzinom. Detonacijska brzina varira između 2800 m/s (amonijev nitrat) i 9200 m/s (oktogen) i povećava se s porastom gustoće eksploziva. Osjetljivost eksploziva na udarac također je različita: glicerol-trinitrat i praskava živa (živin fulminat) eksplodirat će ako na njih padne teret od 2 kilograma s 4 centimetra visine, a amonijev nitrat ako isti teret padne s visine od 105 centimetara.

Spontana detonacija kod raznih eksplozivnih tvari počinje pri raznim temperaturama: praskava živa eksplodira na 180 do 200 °C, a crni barut na 310 °C. Crni barut razvija prilikom eksplozije tlak od 281 MPa (megapaskala), a praskava želatina (kolodijski pamuk) tlak od 1342 MPa. Za izazivanje eksplozije bitniji je tlak od topline.

Među navedenim vrstama eksploziva nema oštrih granica. Nekada je crni barut bio univerzalni eksploziv. Želatiniranjem visokobrizantnoga celuloznog nitrata (trinitroceluloze) brzina detonacije toliko se smanjuje da on može služiti kao barut. Sredstva koja smanjuju brzinu detonacije nazivaju se flegmatizatorima (voda, voskovi, vazelin), a ona koja povećavaju osjetljivost zovu se senzibilatori (aluminijski prah).
# Seizmologija

**Seizmologija** (iz grčkog *seismos* = potres i *logos* = riječ) je znanstvena studija potresa i propagiranje elastičnih valova kroz Zemlju. Znanstveno polje također uključuje studije efekta potresa, poput cunamija kao i raznih seizmičnih izvora poput vulkanskih, tektonskih, oceanskih, atmosferskih i umjetnih procesa (poput ekspolozija). Srodno polje koje koristi geologiju, da izvodi zaključke na temelju informacija što se tiču prijašnjih potresa je paleoseizmologija. Zabilješka zemljinog gibanja kao funkciju vremena se zove seizmogram.

Potresi, i ostali izvori, proizvode različite tipove seizmičkih valova.
# Stijena

*Za ostale upotrebe, pogledajte Stijena (razvrstavanje).*
Rasprostranjenje stena u Severnoj Americi. Odozgo na dole: sedimentne, vulkanske, magmatske i metamorfne stene.
**Stijena** (ijek.) ili **stena** (ek.) je skup, sačinjen od jednog ili više minerala određenog hemijskog sastava i određene strukture. Ispitivanjem svih vrsta stena koje grade Zemljinu koru ustanovljeno je da se u stenama nalazi samo 100-150 vrsta minerala koji ih grade, iako je utvrđeno postojanje preko 3000 vrsta prirodnih minerala na Zemlji.

Nauka koja se bavi izučavanjem stena naziva se petrologija. Nauka koja se bavi opisivanjem stena naziva se petrografija.

Drobljenjem (sitnjenjem) stene dobija se kamenje i prašina. Do drobljenja može doći uticajem vremenskih prilika, erozijom ili veštačkim putem – eksplozivom ili mašinama.

## Klasifikacija

Stene se prema broju minerala dele na:

* monomineralne, koje su izgrađene samo od jednog minerala i
* polimineralne, koje su izgrađene od nekoliko mineralnih vrsta.

Prema načinu postanka, dele se na:

* magmatske
	+ dubinske (granit, sijenit, diorit, gabro, peridotit)
	+ izlivne (riolit, trahit, dacit, andezit, bazalt)
	+ žične
* sedimentne
	+ klastične (breča, konglomerat, peščar, alevrolit, glina)
	+ hemijske (krečnjak, dolomit, bigar)
	+ organogene (krečnjak, kreda, rožnac)
* metamorfne
	+ regionalno metamorfne (mermer, kvarcit, škriljac, gnajs)
	+ kataklastične
	+ kontaktno metamorfne
	+ autometamorfne

## Biljni svet na stenama

Stene predstavljaju ekstremno stanište za biljni svet. Vrsta biljaka koje rastu na stenama zavisi od gorskog (mineralnog) supstrata, njegovih osobina, od spoljašnjeg oblika stene, orijentacije i ekspozicije zidova stene suncu i vetru. Biljke koje su nastanjene na stenama se zovu petrofilne.

## Životinjski svet stena

Stenski vrhovi su često gnezdišta raznih vrsta ptica, a pećine - otvori u stenama, često su nastanjeni medvedima i drugim vrstama životinja.

## Povezano

* Popis stijena

## Literatura

* Đorđević V., Đorđević P., Milovanović D. 1991. *Osnovi petrologije*. Beograd: Nauka
# Viskoznost

|  |
| --- |
| **Mehanika kontinuuma** |
|  |
| *Ključne stavke* |
| Navier–Stokesove jednačine
 |
| *Zakoni* |
| Zakon održanja mase Zakon održanja količine kretanja Zakon održanja energije Nejednakost entropije
 |
| *Mehanika čvrstih tela* |
| Čvrsta tijela · Napon · Deformacija · Teorija konačnih deformacija · Teorija infinitezimalnih napreazanja · Elastičnost · Linearna elastičnost · Plastičnost · Viskoelasticičnost · Hukov zakon · Reologija
 |
| *Mehanika fluida* |
| Tečnosti · Fluidi · Statika fluida Dinamika fluida · Viskoznost · Njutonov fluid Nenjutnov fluid Površinski napon
 |
| *Naučnici*

|  |
| --- |
| Newton · Stokes · Navier · Cauchy· Hooke · Bernoulli · *Ostali* |

 |
| Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Viskoznost** (unutarnje trenje) je osobina tekućina i plinova da pružaju otpor međusobnom kretanju njihovih slojeva.

Jače viskozna tvar djeluje ljepljivo i teško se preljeva. Ulje ima veću viskoznost od vode ali ima manju gustoću i pliva na vodi. Grijanjem ulje znatno gubi na viskoznosti dok se viskoznost vode smanjuje manje pri zagrijavanju. Viskoznost tvari opisuje koeficjent viskoznosti **η** i mjeri se u paskal-sekundama (Pa · s).

Neke tvari i njihov koeficjent viskoznosti **η**:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluid
 | voda (20 °C)
 | voda (100 °C)
 | etanol (20 °C)
 | krv (37 °C)
 | mot. ulje SAE30 (0 °C)
 | mot. ulje SAE30 (20 °C)
 | benzin (20 °C)
 | zrak (20 °C)
 | zrak (70 °C)
 | vodik (20 °C)
 |
| **η** | 1
 | 0,28
 | 0,11
 | 4
 | 110
 | 30
 | 0,29
 | 0,018
 | 0,0195
 | 0,0009
 |

Viskoznost motornih ulja označava se posebnom *SAE* skalom američke udruge automobilskih inženjera. Veći broj oznake označuje veću viskoznost. U motorima automobila se zato zimi preporučuje uporaba ulja *SAE 10* zimi, a *SAE 30* ljeti. U mjenjaču automobila koristi se *SAE 90*.

Tvari vrlo velike viskoznosti na prijelazu su između amorfnih čvrstih tijela i tekućina. U većini tekućina viskoznost se smanjuje zagrijavanjem. U preradi plastičnih masa, gume ili polimera susreću se "*nenjutnovske*" tekućine (eng. Non-Newtonian fluids) kojima je osobina povećavanje viskoznosti zagrijavanjem.
# Granica

*Za ostale upotrebe, pogledajte Granica (razvrstavanje).*
Granica između Italije i Švajcarske
Granica između dva *becirka* u Austriji
**Granica** je izraz u političkoj geografiji za liniju koja razdvaja dve države, oblasti, teritorije, regije i sl. u pogledu zakonske jurisdikcije.

Prema opštim karakteristikama granice mogu biti:

* *prirodne* (reka, jezero, planina i dr.),
* *političke* (utvrđene dogovorom - najkarakterističnije su u Saharskoj Africi)
* *etničke* (između dva ili više naroda),
* *religijske* (između više verskih grupa).

Na nivou državnog uređenja granice se dele na:

* *državne* (između država),
* *republičke* (između republika),
* *pokrajinske* (između autonomnih pokrajina i drugih subjekata),
* *regionalne* (između više regija),
* *okružne* (između okruga),
* *opštinske* (između opština).

Granice isto tako mogu označavati odnosno okruživati tampon-zone.

## Povezano

* Međa
* Regija
* Politička geografija

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultete, Beograd
# Gips

*Za ostale upotrebe, pogledajte Gips (razvrstavanje).*
**Gips** je vrlo mekan mineral, po hemijskom sastavu **kalcijum sulfat dihidrat**, CaSO4•2H2O. Anhidrovan prah kalcijumsulfata, CaSO4, kada se hidratiše, rekristališe i svara čvrstu masu koja se koristi u građevinarstvu.

| Gips |
| --- |
|  Pustinjska ruža, 47 cm dugačak |
| Opšte |
| Kategorija | Mineral |
| Hemijska formula | CaSO4**•**2H2O |
| Identifikacija |
| Boja | Beo do siv, ružičasto crven |
| Kristalni habitus | Massive, flat. Izduženi prizmatični kristali |
| Kristalna sistema | Monokliničan |
| Cepljivost | 2 dobro(66° i 114°) |
| Prelom | Conchoidal, ponekad vlaknast |
| Tvrdoća po Mosu hardness | 1,5-2 |
| Sjaj | Vitreous to silky or pearly lustre |
| Indeks prelamanja | 1,522 |
| Pleohroizam | Nema |
| Ogreb | Beo |
| Specifična težina | 2,31 - 2,33 |
| Rastvorljivost | Ne reaguje sa kiselinama |
| Najčešći varijeteti |
| Satin Spar | Pearly, fibrous masses |
| Selenite | Transparent and bladed crystals |
| Alabaster | Sitnozrni, malo obojen |

## Kemijski sastav

CaSO4•2H2O + heat → CaSO4•½H2O + 1½H2O (steam)

```
(CaSO4•½H2O).

```

CaSO4•½H2O + 1½H2O → CaSO4•2H2O This reaction is exothermic.

## Nalaženje

Gips iz Novog Južnog Velsa, Australija
Vlaknasti gips iz France

## Upotreba

## Povezano

* Spisak minerala
* Lime
* United States Gypsum Corporation, the largest producer of gypsum products in North America
* Rajasthan State Mines and Minerals Limited, the largest producer of gypsum in India

## Reference

## Vanjske veze

* WebMineral data
* Mineral Data

## Povezano

* Spisak minerala
* Spisak stena
# Dimenzija

**Dimenzije** u fizici sastavljaju koordinatni sistem. U klasičnoj mehanici dimenzije su dužina, širina, visina koje sastavljaju prostor (x,y,z). U matematici i fizici često se koriste jedno- ili dvodimenzionalni imaginarni *prostor*.

U Ajnštajnovoj teoriji relativiteta prostor dobija još jednu dimenziju - vreme. Tako se u teoriji relativiteta govori o četvornom prostoru - četverac (x,y,z,t).

## Povezano

* geometrija