Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zapadni Balkan

Zemlje Zapadnog Balkana: Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Kosovo, Sjeverna Makedonija i Srbija. Godine 2013. Hrvatska, obilježena žutom bojom, pridružila se Evropskoj uniji.
**Zapadni Balkan** je politički neologizam skovan za označavanje Albanije i teritorije bivše Jugoslavije, izuzimajući Sloveniju, od početka devedesetih godina 20. stoljeća. Zemlje koje pripadaju Zapadnom Balkanu su: Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Kosovo, Sjeverna Makedonija i Srbija. Hrvatska, koja je smatrana dijelom Zapadnog Balkana, pridružila se Evropskoj uniji u julu 2013.

Institucije Evropske unije generalno upotrebljavaju termin Zapadni Balkan za područje Balkana koje obuhvata zemlje koje nisu članice te organizacije, dok drugi referiraju na geografske aspekte. Zemlje Zapadnog Balkana nastoje da budu dio budućeg proširenja Evropske unije i da postignu rezultate demokratije i transmisije. Snažno su povezane s pred-EU programom CEFTA.

## Povezano

* Jugosfera
* Jugoistočna Evropa

## Reference
# Zastava Bolivije

Zastava Bolivije
**Zastava Bolivije** u trenutnom obliku je usvojena 1851. Ima horizontalnu podjelu na tri boje: crvenu, žutu i zelenu. Na sredini se nalazi grb Bolivije.

Crvena predstavlja životinje Bolivije i njenu oslobodilačku vojsku, zelena plodnost, a žuta nalazišta minerala.

* Civilna zastava. Omjer: 15:22
* Zastava oružanih snaga. Omjer: 15:22
* Pomorska zastava. Omjer: 2:3
* Wiphala (Qullan Suyu verzija).
# Grb Bolivije

Grb Bolivije
**Grb Bolivije** sastoji se od centralnog štita koji je okružen bolivijskim zastavama, puškama, lovorovim vijencima i kondorom na vrhu štita. U srednjem dijelu štita su prikazani planina Potosí, izlazeće sunce, alpaka, drvo i pšenica. Iznad štita je natpis "*Bolivia*" (Bolivija), a ispod deset žutih zvijezda koje predstavljaju devet departmana Bolivije i provinciju Litoral koja je u sastavu Čilea od 1879. godine.

## Povezano

* Zastava Bolivije
# Kečuanski jezik

**Kečua** ili quechua, ili **kičua** ili quichua (*Runa simi*), je jezik domorodaca Južne Amerike.

Predstavljao je službeni jezik Inka. Danas njime govori oko 9,6 miliona ljudi na prostoru južne Kolumbije, Ekvadora, Perua, Bolivije, sjeverozapadne Argentine i sjevernog Čilea.

To je rasprostranjeniji domorodački jezik Novog svijeta. Prvu slovnicu kečuanskog jezika sastavio je dominikanac Domingo de Santo Tomás.

| Hrvatski | Kečuanski
 |
| --- | --- |
| vunene halje | abasca
 |
| izbor (najboljih) | aclla
 |
| kuća odabranih | aclla huassl
 |
| pravo; pravda | allauca
 |
| zmija | amaru
 |
| sustav klasifikacije dobne pripadnosti | anta guamara
 |
| korištenje usluga; radna snaga; zemljišni posjedi | arimsa
 |
| jezik; govor | aru
 |
| neprijatelj ili vojnik | auca
 |
| sustav klasifikacije dobne pripadnosti za žene | auca comayoc uarmi
 |
| odabir snažnih za vojnike | auca-camayoc
 |
| svećenik | aucachic, ichuri
 |
| Cuzco | Aucaypata
 |
| sustav reciprociteta | ayni
 |
| glasnogovornik | cachacona
 |
| oznaka za crte razdiobe naselja | callao
 |
| snaga, duševna i tjelesna moć | callpa
 |
| časnik; umjetnik | cama yoc
 |
| bogataš, moćnik | capac
 |
| posebno obredno žrtvovanje | capaccocha
 |
| crte razgraničenja | ceque
 |
| službeni prenositelj poruka; športaš | chasqui
 |
| kraljica | coya
 |
| poglavar naselja | curaca
 |
| kamen, skamenjeni i posvećeni čovjek | guanca
 |
| zemlja | hanan
 |
| uzvišena stvar | hatun
 |
| uvažena osoba | hatun runa
 |
| hram | huaca
 |
| nebo | hurin
 |
| mladi izabranici za kuću odabranih | mamacuna
 |
| sustav obveznog rada | minka
 |
| obavljati teške poslove | mita
 |
| osobe poslane na različita mjesta za različite djelatnosti | mitmaq
 |
| mjesto postanka | pacarina
 |
| univerzum | pacha
 |
| utvrda | pucara
 |
| sustav računanja | quipu
 |
| onaj koji zna računati | quipu camayoc
 |
| čovjek | runa
 |
| ljudski govor | runa simi
 |
| kralj | sapa
 |
| ratnik; general | sinchi
 |
| upravna razdioba kraljevstva | suyu
 |
| svratište; boravište | tampu
 |
| jelen | taruga
 |
| biti, postojati, imati | tiana
 |
| završavati, upotpuniti | tucurina
 |
| ima tome puno godina | unai
 |
| koji može | ushac
 |
| obilje | usurina
 |
| mudrac, liječnik, vrač | yachac
 |
| voda, rijeka | yacu
 |
| zreo čovjek | yuyac
 |
| misliti, poštivati, voljeti | yuyana
 |
| razuman čovjek | yuyayuc
 |

## Izvori

## Vanjske veze
# Vojna hunta

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

**Vojna hunta** (španski: *junta militar*) ili, jednostavno, **hunta** predstavlja oblik vladavine u kome se sva vlast u nekoj državi koncentrira u maloj grupi najviših oficira vojske, odnosno oružanih snaga. Vojna hunta predstavlja oligarhijskom, autoritarni i, što je, najvažnije neustavni oblik vladavine, koji se održava prije svega raspolaganjem oružanom silom koja je u stanju slomiti svaki pokušaj uspostavljanja alternative toj vlasti, a nema nikakav drugi politički legitimitet. Predstavlja jedan od oblika vojne diktature, iako ti pojmovi nisu sinonimi, s obzirom da na čelo vojne diktature može doći i karizmatski pojedinac (caudillo).

Vojne hunte se u pravilu javljaju u politički nestabilnim zemljama, i nastaju kao posljedica revolucija i državnih udara; one same predstavljaju odraz političke nestabilnosti koja često prijeti i njima samima; ponekad taj nedostatak nastoje kompenzirati populističkim mjerama kojima je cilj steći popularnost među narodom, a legitimitet steći proglašavajući se privremenim vladama koje obećavaju kako će se transformirati u "redovne" i "normalne" organe vlasti.
# Koka

*Za ostale upotrebe, pogledajte Koka (razvrstavanje).*

| *Koka* |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Malpighiales  |
| Porodica:
 | Erythroxylaceae  |
| Rod:
 | *Erythroxylum*  |
| Vrsta:
 | E. coca  |

**Koka** je biljka iz istoimene familije (Erythroxylaceae) poreklom iz severozapadne Južne Amerike, čija je stabljika u obliku grma sa široko eliptičnim listovima. Ima male zelenkaste cvetove i tamnozelene semenke. Iz lišća koke se dobija alkaloid kokain. Prve preporuke o upotrebi koke u medicini potiču iz 1569. godine (španski lekar Monardes preporučuje je u stanjima umora i iscrpljenosti).

## Reference

## Vanjske veze

## Vanjske veze

* Shared Responsibility Arhivirano 2012-12-22 na Wayback Machine-u
* Legalize Coca Leaves – and Break the Consensus Arhivirano 2019-08-02 na Wayback Machine-u
* OneWorld.net Analysis: Blurred Vision on Coca Eradication Arhivirano 2007-11-26 na Wayback Machine-u
* The Coca Museum (A private museum in La Paz, Bolivia) Arhivirano 2009-04-14 na Wayback Machine-u
* Coca - Cocaine website of the Transnational Institute (TNI)
* Coca, Cocaine and the International Conventions Transnational Institute
* Enaco S.A. Peruvian Enterprise of the Coca, Official Website
* Coca Yes, Cocaine No? Legal Options for the Coca Leaf Transnational Institute (TNI), Drugs & Conflict Debate Paper 13, May 2006
* Coca leaf news page

### Fotografije

* 27 original photos on coca growing in La Convención valley, Cuzco Province, Peru
* Harvesting coca in Yungas de La Paz, Bolivia
* Drying coca in the Chapare, Bolivia

### Video

* Democracy Now Interview with Bolivian President Evo Morales, in which he discusses the coca leaf
* Venezuelan President Hugo Chavez chews a coca leaf during a public TV broadcast and discuss its benefits Arhivirano 2008-03-26 na Wayback Machine-u
# Nakit

Dijamont
Ćilibarni privesci
**Nakit** čine ukrasni predmeti. To su obično predmeti koje ljudi stavljaju kao ukrase na telu, obući i odeći. Ranije su ih proizvodile zanatlije ili umetnici, danas se time bavi, ređe, primenjena umetnost, a sve se više proizvode masovno, u serijskoj proizvodnji.

Čovek je počeo sa ukrašavanjem, odnosno obeležavanjem svoga tela još u praistoriji, u početku su to bili oblikovani predmeti od kostiju, kamena ili školjki a kasnije se koristio metal i staklo.

Posebnu važnost iamao je nakit kod bliskoistočnih naroda, Sumeraca, Vavilonjana, Hetita, Egipćana. Bio je u upotrebi, naravno i kod antičkih naroda Grka, Rimljana, i drugih, a nastavio je da se upotrebljava i u Vizantiji i zapadnoevropskim feudalnim državama. Neki od tih predmeta su i do danas sačuvani.

U novijoj istoriji za nakit je više korišćeno drago kamenje i plemeniti metali odnosno umetnički predmeti izrađeni od njih.

Nakit je često bio i nacionalno obeležje, deo folklora i tradicije pa je to i do danas ostao. U dvadesetom veku je razvoj nauke i tehnologije doveo da stvaranja novih oblika i nove vrste nakita uz zadržavanje starih i njihovu modifikaciju.

Navodimo neke od predmeta koji služe kao nakit (ili modni detalj) a na posebnim stranicama je svaki od predmeta (nakita) detaljnije opisan sa nazivima koji su se odomaćili u srpskom jeziku:

* Bedž
* Broš
* Burma
* Značka
* Znojnica
* Igla za kravatu
* Kravata
* Lanac
* Minđuša
* Narukvica
* Nušnica
* Ogrlica
* Perika
* Pirsing
* Privezak za ključeve
* Prsten
* Traka za kosu
* Šnala za kosu

## Reference
# Srpska Despotovina

## Nastanak Despotovine

Posledice bitke na Kosovu bile su velike i teške po srpsku srednjovekovnu kneževinu. Najteže su bili pogođeni naslednici paloga kneza Lazara, udovica Milica i maloletni sinovi Stefan i Vuk. Kako je knez bio ugarski vazal i time podveo Srbiju pod formalan ugarski uticaj, ugarski kralj je želeo da eventualnog naslednika prihvati kao vazala. Premda je, pred Kosovsku bitku, bio pristao na sporazum sa Srbima i imao u Vuku Brankoviću pouzdanog pristalicu za prijateljsku politiku, on je ipak napao kneginju Milicu u jesen 1389. godine. Osetivši da bi je Vuk uz pomoć Ugara mogao nadjačati i uzeti vlast u Srbiji, ona je stupila u kontakt s Turcima i uz pomoć njihovih odreda uspela 1390. godine istisnuti Ugre iz Srbije. Međutim, u zamenu za mir, kneginja Milica je morala sultanu Bajazitu da daje kao pomoć svoje odrede, da plaća danak, da pošalje najmlađu ćerku Oliveru sultanu Bajazitu u harem, a kao dodatni uslov Stefan je zajedno sa bratom Vukom i viđenijom vlastelom dobio obavezu da se svake godine pojavljuje kod sultana na dvoru i da mu izjavljuje pokornost.

Lazarev sin Stefan sticao je vojničko iskustvo učestvujući u pohodima Bajazita: u Maloj Aziji, gde je potčinjavao pobunjene emire, zatim u evropskim pohodima, gde je širio krug vazala, a u isto vreme vazalske zemlje pretvarao u osmanske provincije. Pad Trnovske Bugarske i stalno prodiranje turskih četa pomaganih od strane srpskih u Bosnu, Vlašku, gde je Bajazit porazio vojvodu Mirču u bitki na Rovinama 1394., i Ugarsku, gde su harali i palili tamišku i krašovsku županiju, nagnalo je kralja Žigmunda da preduzme neke mere protiv turske najezde. Tadašnji osmanlijski osvajački zaleti nisu mogli da zaustave ni otpor vazala, ni pomoć zapadnih hrišćanskih država, ni pohodi krstaša od kojih je jedan kod Nikopolja u septembru 1396. završen s porazom, već intervencija tatarskog emira Tamerlana. Na dan 28. jula 1402. godine došlo je do odlučujuće bitke između turske i tatarske vojske kod Angore, u kojoj je uzeo učešće i knez Stefan sa svojim oklopnicima, koja se završila turskim porazom, a sam sultan Bajazit zarobljen je i na kraju izvršio samoubistvo u zarobljeništvu.

## Vladavina Stefana Lazarevića

## Vladavina Đurđa Brankovića

## Vladavina Lazara Brankovića

## Namesništvo i vladavina Stefana Brankovića

## Vladavina Stefana Tomaševića i pad despotovine

## Povezano

* Istorija Srbije u srednjem veku
* Srpske zemlje u istoriji
* Đurađ Branković
* Smederevska tvrđava
* Moravska Srbija
* Moravski stil
* Kraljevina Bosna
* Oblast Brankovića
* Oblast Balšića

## Reference

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: **Kneževina Srbija (1371-1402** | **Srpska despotovina** | Nasljednik: **Kraljevina Srbija (1718—1739)** |
# Savana (razvrstavanje)

**Savana** se može odnositi na

* Savana
* Savannah, Georgia
* Savanna, Illinois
* Savannah, Missouri
* Savannah, Ohio
* Savanna, Oklahoma
* Savannah, Tennessee
* Savannah, New York
* Savannah, Texas
# Predsjedništvo Bosne i Hercegovine

Zgrada Predsjedništva Bosne i Hercegovine u Sarajevu

|  |
| --- |
| **Bosna i Hercegovina** |
|
Članak je dio serije:
**Politika i uprava Bosne i Hercegovine** |
|

---

 |
| **Ustav Daytonski sporazum
	+ Vijeće za provedbu mira
		- Visoki predstavnik
			* Valentin Inzko

**Predsjedništvo Željko Komšić (Predsjednik)
* Šefik Džaferović
* Milorad Dodik

**Vijeće ministara Predsjednik
	+ Zoran Tegeltija

**Parlamentarna skupština Dom naroda
* Predstavnički dom
* Političke stranke

**Izbori 2002
* 2006
* 2010

**Vanjski odnosi Pristup u EU
* Pristup u NATO

**Političke podjele Federacija Bosne i Hercegovine
	+ Parlament
	+ Predsjednik
		- Marinko Čavara
	+ Premijer
		- Fadil Novalić
* Republika Srpska
	+ Predsjednik
		- Željka Cvijanović
	+ Premijer
		- Radovan Višković
	+ Narodna skupština
		- Predsjednik
			* Nedeljko Čubrilović
* Brčko distrikt
	+ Gradonačelnik
	+ Vlada
		- Siniša Milić
	+ Skupština
		- Predsjednik
			* Esed Kadrić
 |
|

---

Druge države pogledaj • razgovor • uredi |

**Predsjedništvo Bosne i Hercegovine** je najviši izvršno-zakonodavni organ države Bosne i Hercegovine. Predsjedništvo Bosne i Hercegovine je nastavilo kontinuitet ranijeg Predsjedištva Republike Bosne i Hercegovine, koje je djelovalo do potpisivanja Dejtonskog sporazuma.

Ima tri člana (po jednog Bošnjaka, Srbina i Hrvata), koji se svakih osam mjeseci smjenjuju na mjestu predsjedavajućeg predsjedništva tokom mandata predsjedništva koji traje četiri godine. Članove predsjedništva neposredno bira narod na izborima na način da za bošnjačkog i hrvatskog člana glasa biračko tijelo Federacije, a za srpskog člana Republike Srpske.

Predsjedavajućeg Vijeća ministara imenuje predsjedništvo, a odobrava Parlamentarna skupština. Predsjedavajući zatim imenuje ministre.

Trenutno, članovi predsjedništva Bosne i Hercegovine su Denis Bećirović, Željka Cvijanović i Željko Komšić.

## Povezano

* Predsjedništvo Republike Bosne i Hercegovine
* Predsjedništvo Socijalističke republike Bosne i Hercegovine

## Vanjske veze

* Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Arhivirano 2011-05-18 na Wayback Machine-u
# Žarko Mitrović

| Žarko Mitrović
 |
| --- |
|  |
| Datum rođenja
 | 20. jun 1915.
 |
| Mesto rođenja
 | Smederevska Palanka ( Kraljevina Srbija)
 |
| Datum smrti
 | 15. septembar 1992. (77. godina)
 |
| Mesto smrti
 | Beograd ( SR Jugoslavija)
 |
| **IMDb veza** |

**Žarko Mitrović** (Smederevska Palanka, 20. jun 1915 – Beograd, 15. septembar 1992) je bio srpski filmski glumac. Važio je za jednog od najvećih srpskih komičara sa početka poratne jugoslovenske kinematografije.

## Uloge

|  |
| --- |
| **Filmografija glumca Žarka Mitrovića** |
| God. | Naziv | Uloga
 |
| 1940.-te
 |
| 1949. | Priča o fabrici | Sveštenik
 |
| 1950.-te
 |
| 1950. | Crveni cvet | Maksa
 |
| 1956. | Poslednji kolosek | Simon Pašić
 |
| 1956. | Anikina vremena | Tane
 |
| 1957. | Potraži Vandu Kos |  |
| 1958. | Četiri kilometra na sat | Gazda Živko
 |
| 1958. | Nokturno (TV) |  |
| 1958. | Te noći | Novinar Pera
 |
| 1959. | Tri Amorove strele (TV) |  |
| 1959. | Dundo Maroje | Popiva
 |
| 1960.-te
 |
| 1960. | Bolje je umeti | Vido Marti
 |
| 1960. | Ožalošćena porodica (TV) | Trifun
 |
| 1959-1960. | Servisna stanica (serija) | Pera
 |
| 1961. | Nema malih bogova | Pera
 |
| 1961. | Serafimov klub (serija) |  |
| 1961. | Sreća u torbi | Pera
 |
| 1961. | Na tajnom kanalu (serija) |  |
| 1962. | Kentevilski duh (TV) |  |
| 1962. | Koštana (TV) |  |
| 1962. | Zvižduk u osam | Blagajnik filmskog preduzeća
 |
| 1963. | Detelina sa tri lista (serija) |  |
| 1962-1963. | Muzej voštanih figura (serija) | Duh Pera
 |
| 1963. | Promaja (serija) |  |
| 1964. | Lutanje jedne duše (TV) |  |
| 1964. | Na mesto, građanine Pokorni! | Čika Mića
 |
| 1964. | Ogledalo u građanina pokornog (serija) |  |
| 1965. | Licem u naličje (serija) | Blagoje/Čovek sa preporukom
 |
| 1965. | Leđa Ivana Groznog (TV) |  |
| 1966. | Servisna Stanica (TV) | Pera
 |
| 1966. | Crni Sneg (serija) | Deda Rade
 |
| 1966. | Ljudi i papagaji (serija) |  |
| 1967. | Lopovi, talenti i obožavaoci (TV) |  |
| 1967. | Krug dvojkom (serija) | Marko Vranac
 |
| 1967. | Dežurna ulica (serija) | Gera
 |
| 1968. | Naši sinovi (TV) |  |
| 1968. | Spavajte mirno (serija) |  |
| 1969. | Obična priča (TV) |  |
| 1968-1969. | Sačulatac (serija) | Deda Spasa
 |
| 1969. | Veselo veče - 20 godina (TV) |  |
| 1970.-te
 |
| 1970. | Čkalja |  |
| 1970. | Ljubav na seoski način (serija) | Vita „Papa Mačor“
 |
| 1972. | Slava i san (TV) |  |
| 1973. | Kamiondžije (serija) | Tiosav
 |
| 1973. | Paja i Jare | Tiosav
 |
| 1974. | Florijanović (TV) |  |
| 1976. | Na putu izdaje (mini-serija) |  |
| 1977. | Više od igre (serija) | Gluvi Maksa
 |
| 1980.-te
 |
| 1982. | Tri sestre (TV) |  |
| 1983. | Kamiondžije 2 (serija) |  |
| 1984. | Kamiondžije opet voze | Čovek pod šatorom
 |
| 1987. | Već viđeno | Esperantista
 |
| 1989. | Čkalja sa vama (video) |  |
| 1989. | Čkalja, snaga klade valja (video) |  |
| 1990.-te
 |
| 1991. | Video jela, zelen bor (TV) | Deda Jovan
 |

## Vanjske veze

* Žarko Mitrović na sajtu IMDb
# Pancho Villa

Pancho Villa
**Francisco (Pancho) Villa** [fɾanˈsisko ˈpantʃo ˈbiʝa] (pravo ime **José Doroteo Arango Arámbula**; Rancho de la Coyotada, San Juan del Río, 5. juna 1878. – Parral, 20. jula 1923.), meksički revolucionar.

Datum njegovog rođenja još je uvijek sporan. Malo obrazovanja dobio je u seoskoj školi koju je vodila Katolička Crkva. Postao je odmetnik u 16. godini, ubivši sina zemljoposjednika koji mu je silovao mlađu sestru. Ukrao je konja i pobjegao u planine Meksika na sjeveru zemlje. Pridružio se bandi koju je vodio Francisco Villa, a poslije njegove smrti, preuzeo je njegov identitet.

1911. potukao je vojsku Porfirija Diaza, u korist Francisca Madera. General Victoriano Huerta osudio ga je na smrt. Dva puta je zauzimao glavni grad Meksika. Iako su kolale glasine da će on postati novi predsjednik Meksika, to se nije dogodilo. Kada je vlada SAD-a, priznala legitimnost režima na čelu kojeg je bio diktator Venustiano Carranza, skupio je 1500 ljudi i 9.3. 1916. napao grad Columbus u Novom Meksiku. Ubijeno je 18 osoba, ukradeno oko 100 konja i mula, te opljačkane zalihe hrane, oružja i municije.

Po završetku revolucije 1920., dobio je čin generala, mirovinu, i predao je zapovjedništvo nad svojim snagama koje su ratovale na sjeveru Meksika. Vratio se u državu Chihuahuu, i nastavio raskalašeni život. Ubijen je 20.7. 1923. u 46. godini.
# Ivan Grubišić

|  |
| --- |
| Don Ivan Grubišić |
|

---

zastupnik Hrvatskog sabora
 |
| **Na dužnosti** 22. prosinca 2011. – 28. prosinca 2015.
 |
| Predsjednik vlade
 | Zoran Milanović
 |
| Izborna jedinica
 | X. izborna jedinica
 |
|

---

 |
| Rođen/a
 | (1936-juna-20)20. juna 1936. Dicmo, Kraljevina Jugoslavija (danas Hrvatska)
 |
| Umro/la
 | 19. marta 2017. (dob: 80) Split, Hrvatska
 |
| Politička stranka
 | nezavisni
 |
| Prebivalište
 | Zagreb, Hrvatska
 |
| Alma mater
 | Sveučilište u Zagrebu Sveučilište u Zadru
 |
| Zanimanje
 | političar
 |
| Profesija
 | svećenik, sociolog (umirovljen)
 |
| Religija
 | rimokatoličanstvo
 |
| Svjetonazor
 | liberal
 |

**Ivan Grubišić** (Dicmo, 20. lipnja 1936. – Split, 19. ožujka 2017.), hrvatski katolički svećenik, sociolog, komentator i političar.

## Biografija

Maturirao je 1956. u Biskupskoj klasičnoj gimnaziji u Splitu. Diplomirao je 1962. na Katoličkome bogoslovnom fakultetu u Zagrebu, a 1982. sociologiju i filozofiju na Filozofskom fakultetu u Zadru. Doktorirao je 1995. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu s temom *Religiozno ponašanje katolika u Dalmaciji sredinom 80-ih i vrednovanje toga ponašanja*.

Predavao je na Katehetskom institutu Katoličkoga bogoslovnog fakulteta u Zagrebu, na Teološko-katehetskom institutu u Splitu i na Hrvatskim studijima. Iako je bio u mirovini, predavao je i na Pomorskom i Filozofskom fakultetu u Splitu.

Inicijator je i jedan od utemeljitelja Hrvatske akademske udruge Split – "Čovjek nadasve", pokrenuo je i vodio tribine *Suvremeno društvo i duhovnost* te *Znanost i društvo*. Autor je 12 knjiga i urednik četiri zbornika. Pokretač je i odgovorni urednik časopisa *Dijalog*.

Poznat je kao dugogodišnji kritičar postojećeg političkog sustava u Hrvatskoj. Jedan je od osnivača Saveza za građansku i etičku Hrvatsku. Na izborima 2011. izabran je za zastupnika u Hrvatskom saboru, kao nezavisni kandidat na vlastitoj listi.

Početkom 2012. splitsko-makarski nadbiskup Marin Barišić oduzeo mu je svećeničke ovlasti, obrazloživši ih nespojivošću svećeničkog poziva s političkim angažmanom.

Godine 2013. kandidirao se za mjesto splitsko-dalmatinskog župana i izborio drugi krug u kome se suprotstavio HDZ-ovom kandidatu Zlatku Ževrnji.

## Postignuća i nagrade

Dobitnik je Državne nagrade za promidžbu i popularizaciju znanosti, Godišnje nagrade Grada Splita, Nagrade "Velimir Terzić", za promidžbu demokracije u Hrvatskoj, te Nagrade Slobodne Dalmacije za životno djelo. Predsjednik Mesić ga je odlikovao Redom Danice hrvatske s likom Marka Marulića, za osobite zasluge u kulturi, 2007. godine.

## Izvori

## Vanjske veze

* Neovisna lista dr. sc. Ivan Grubišić Arhivirano 2011-12-10 na Wayback Machine-u
# Vikram Seth

| Vikram Seth |
| --- |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Calcutta (danas Kolkata), Zapadni Bengal, Indija |
| Nacionalnost | indijsko |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | pjesnik, romanopisac, putopisac, libretist, dječji pisac, biograf i autor memoara |
| Opus |
| Književne vrste | romani, poezija, libreto, putopis, dječja književnost, biografija |
| Znamenita djela |
| *A Suitable Boy* |

**Vikram Seth** (hindi: विक्रम सेठ, izgovoreno  /vɪkrəm seːʈʰ/ ), 20.6., 1952.-) je indijski pjesnik, romanopisac, putopisac, libretist, dječji pisac i biograf. Poznat je po romanima koji se često temelje na stvarnim likovima i događajima čiji je bio svjedok ili bliski poznanik.

## Objavljena djela

|  |  |
| --- | --- |
| **RomaniThe Golden Gate* (1986)
* *A Suitable Boy*, (1993)
* *An Equal Music*, (1999)

**PoezijaMappings* (1980)
* *The Humble Administrator's Garden* (1985)
* *All You Who Sleep Tonight* (1990)
* *Beastly Tales* (1991)
* *Three Chinese Poets* (1992)
 | **Dječje knjigeBeastly Tales* (1991)

**LibretoArion and the Dolphin* (1994) za Englesku nacionalnu operu

**PublicistikaFrom Heaven Lake*, (1983)
* *Two Lives*, (2005)
 |

## Vanjske veze

* Literary Encyclopedia biography
* Emory biography Arhivirano 2013-01-17 na Wayback Machine-u
* Contemporary Writers Biography
* Vikram Seth na sajtu IMDb
* 1999 BCC audio interview with Vikram Seth
* "Poetic License" by Cynthia Haven, "Stanford Magazine," May/June 1999 Arhivirano 2012-07-02 na Wayback Machine-u
* "Three poems inspired by George Herbert" Arhivirano 2010-05-09 na Wayback Machine-u: Seth makes a return to poetry in January 2008.