Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mizoginija

**Mizoginija** je mržnja ili odbojnost prema ženama ili devojčicama. Reč potiče od grčkih reči *miséō* (μισέω = "mrzeti") i *gynḗ* (γυνή = "žena"). Mizoginija se manifestuje na mnogo različitih načina, uključujući kao spolna diskriminacija, ponižavanje žena, nasilje prema ženama i seksualna objektifikacija. Mizoginija je jedina od istaknutih pojava u mitologijama antičkog sveta, kao i u mnogim religijama. Pored toga, mnogi uticajni filozofi nazvani su kasnije mizoginima. Pandan mizoginije jeste mizandrija, mržnja ili odbojnost prema muškarcima; antonim pojma mizoginije jeste filoginija, ljubav ili naklonost prema ženama.

## Definicije

Prema sociologu Allanu G. Johnsonu, "mizoginija je kulturno stanovište mržnje prema ženama zato što su žene". Johnson tvrdi:

> Mizoginija .... je jedan od glavnih delova seksističkih predrasuda i ideologije te, kao takva, predstavlja važan temelj represije žena u društvima kojima dominiraju muškarci. Mizoginija se manifestuje na mnogo načine, od viceva, preko pornografije i nasilja, sve do podučavanja žena da osećaju prezir prema svom vlastitom telu.
>
>

Sociolog Michael Flood sa University u Wollongongu mizoginiju definiše kao mržnju prema ženama te primećuje:

> Premda je najčešća kod muškaraca, mizoginiju mogu osećati i praktikovati i žene, bilo prema drugim ženama, bilo prema sebi. Mizoginija funkcioniše kao ideologija ili sistem verovanja koji je hiljadama godinama karakterističan za patrijarhalna društva ili društva u kojima dominiraju muškarci, a i danas nastavlja da postavlja žene u podređeni položaj s ograničenim pristupom uspehu i mogućnosti da donose odluke [...] Aristotel je tvrdio da žene postoje kao prirodne deformacije ili kao nedovršeni muškarci [...] Otada su žene u zapadnoj kulturi internalizovale svoju ulogu žrtvenih jaraca društva, na koju u 21. veku utiče multimedijalna objektifikacija žena sa svojim kulturološki odobrenim samoprezirom i fiksacijom na plastičnu hirurgiju, anoreksiju i bulimiju.
>
>

U rečnicima je mizoginija definisana kao "mržnja prema ženama" i kao "mržnja, odbojnost ili nepoverenje prema ženama". Godine 2012, reagujući prvenstveno na tadašnje događaje u australijskom parlamentu, *Macquarie Dictionary* (koji predstavlja rečnik australijskog i novozelandskog engleskog) proširio je ovu definiciju, koja sad uključuje ne samo mržnju prema ženama, nego i "ukorenjene predrasude prema ženama".

## Reference
# Egalitarizam

**Egalitarizam** (francuski.: *égalité* iz latinskog: *aequalitas* „jednakost“) politička je ideologija ili etička teorija, prema kojem svi ljudi trebaju biti tretirani kao jednaki. Naglašava jednakost svih ljudskih bića.

Koncept političke, ekonomske, znanstvene i kulturne elite je suprotnost konstrukcije egalitarnog društva.
Pojam egalitarizam koristi i pogrdno u smislu *uništavanje bilo kakvih razlika*.

Prema zagovornicima ove ideologije, pojedinci bez obzira na njihov spol, rasu, religiju, socijalni status i druge razlike trebaju biti tretirani jednako. Ponekad se pojam odnosi na egalitarnog čovjeka koji želi ukloniti (ekonomska, socijalna ...) razlike među ljudima. Egalitarizam također ponekad shvaća kao ideju da ravnopravnosti.

## Proturječnosti egalitarizma

Različite vrste egalitarizma ponekad se sukobljavaju, a ponekad se međusobno nadopunjuju: Na primjer, Komunizam je inherentno egalitarna doktrina, prema kojoj bi svatko trebao imati ista materijalna dobara. Međutim gotovo svatko tko ima veći prosperitet obično nije spreman podijeliti sa drugim osobama. To automatski stvara situaciju nejednakosti prava na štetu pojedinaca.

Zagovornici egalitarizma oštro kritiziraju i naglašavaju negativne aspekte ekonomije u kojoj slobodno tržište nije podložno ograničenjima. Deklaracija o nezavisnosti Sjedinjenih Američkih Država uključuje frazu "Svi su ljudi stvoreni jednaki", što je primjer pravnog egalitarizma, kao što se odnosi na jednak tretman svih pojedinaca pred zakonom.

Gotovo sve teorije egalitarizma traže ravnopravnost unutar ljudskih društava, ili barem se odnose na ljudska bića u cjelini kao relevantne skupine u kojima jednakost mora prevladati.

Važni predstavnici egalitarizma su primjerice John Rawls, Thomas Nagel, Ronald Dworkin, Bruce Ackerman i Philippe van Parijs

## Reference
# Fernando VII od Španije

| Kralj Fernando VII
 |
| --- |
|  |
| Vladavina
 | 1808. (Napoleon ga prisilio na abdikaciju) 1813. - 1833. |
| Supruga
 | María Antonia Napuljska Izabela od Portugala María Josefa Amalia od Saske María Cristina Bourbon-Dvije Sicilije
 |
| Djeca
 | Izabela II., buduća kraljica Španjolske Luisa Fernanda, španjolska infanta
 |
| Otac
 | Carlos IV, španjolski kralj
 |
| Majka
 | Maria Luisa od Parme
 |
| Rođenje
 | 14. listopada 1784. Madrid, Španjolska
 |
| Smrt
 | 29. rujna 1833. Madrid, Španjolska
 |

**Fernando VII**), španjolski kralj od 1813. do 1833. godine.

Rođen je u Madridu (San Lorenzo de El Escorial), 14. listopada 1784., kao najstariji sin kralja Carlosa IV] i Maríje Luise od Parme. Na prijestolje je došao nakon pada Napoleonovog brata Josipa Bonapartea 1813. godine, a vladao je sve do smrti. Umro je u Madridu, 29. rujna 1833. Kako nije imao muškog nasljednika, nasljedila ga je kćer iz četvrtog braka, kraljica Izabela II., što je bio povod za početak karlističkih ratova.

## Problem oko nasljednika

Fernando VII ženio se četiri puta: s Maríom Antoniom od Napulja, Izabelom od Portugala, Maríom Josefom Amaliom od Saske, ali iz tih brakova nije imao djece. Godine 1829. oženio se sestričnom Maríom Cristinom. Godine 1830. omogućio je stupanje na snagu *Pragmatičke sankcije*, koju je donio još njegov otac Carlos IV. 1789., ali tada nije stupila na snagu prvenstveno zbog vanjskopolitičkih razloga. Pragmatička sankcija uvela je praksu da ukoliko kralj nema muškog potomka, prijestolje nasljeđuje njegova najstarija kći. Time je praktično Ferdinand onemogućio svom bratu, infantu Don Carlosu Maríi Isidru, dolazak na prijestolje, budući da se nedugo nakon donošenja Pragmatičke sankcije Ferdinandu rodila kći.

Fernando se 1832. teško razbolio. Pristaše Don Carlosa uzaludno su ga pokušavali nagovoriti ga napiše oporuku u korist brata. Nakon propalog pokušaja da sebi priskrbi prijestolje nakon bratove smrt, Don Carlos bježi u Portugal. U međuvremenu je Maria Cristina, koja je imenovana regenticom za vrijeme teške bolesti supruga (nasljednica Izabela imala je jedva tri godine), inicirala približavanje liberalnoj struji, što će dovesti do radikalnog zaokret prema liberalizmu nakon Ferdinandove smrti.

Fernando je umro 1833. godine bez muškog potomka. Uz Izabelu, imao je još samo jednu kćer, infantu Luisu Fernandu. Infant Don Carlos, zajedno sa svojim pristašama koji su ga smatrali legitimnim nasljednikom, započeli su Prvi karlistički rat s namjerom da zbace regenticu Mariju Cristinu, koja je vladala u ime malodobne Izabele II. Time je otvoren put karlizmu (po Don Carlosu; pristaše se nazivaju karlistima), koji će imati značajnu ulogu u španjolskoj politici u idućih stotinjak godina (karlisti su bili važna sastavnica Francove vojske u Španjolskom građanskom ratu).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Španjolske** 1813. - 1833. | Nasljednik:
 |
| **Josip I.** | **Izabela II.** |
# 1820-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 18. vijek – **19. vijek** – 20. vijek
 |
| **Decenije:** | 1790-e 1800-e 1810-e – **1820-e** – 1830-e 1840-e 1850-e
 |
| **Godine:** | 1820 1821 1822 1823 1824 1825 1826 1827 1828 1829
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1820-e** su decenija koja je počela 1. januara 1820. i završila 31. decembra 1829.

## Događaji i trendovi
# Mont Blanc

| Mont Blanc Monte Bianco  |
| --- |
| Pogled na vrh
 |
| Visina
 | 4.807 m
 |
| Planinski masiv | Alpe
 |
| Lokacija
 |
| Država
 |  Francuska  Italija
 |
| Najbliža mjesta | Martigny, Chamonix
 |
| Planinarenje
 |
| Prvi uspon | 8. august 1786. Jacques Balmat i Michel Paccard
 |

**Mont Blanc** [mɔ̃ blɑ̃] (tal. **Monte Bianco** [ˈmonte ˈbjaŋko]), planinski masiv i najviši vrha Alpa, koji je sa svojih 4.807 m najviši u zapadnoj Evropi.

## Geografija

Mont Bianc u prikazu 3D
*Mont Blanc* je smješten u Alpama, masiv leži uz francusko - talijansku granicu, a doseže do Švicarske. Prostire se oko 40 km jugozapadno od Martignya u Švicarskoj, i ima maksimalnu širinu od 16 km. Sam vrh se nalazi na francuskom teritoriju. Oko *Mont Blanca* leže drugi manji masivi i doline; Sive Alpe (jug), Dolina Chamonix i Savojske Alpe (zapad), Peninske Alpe (sjeveroistok) i Dolina Courmayeur (istok).

Ostali visovi u masivu su; Mont Blanc du Tacul, Mont Maudit, Aiguille du Géant, Les Grandes Jorasses, Mont Dolent i Aiguille du Midi.

Glečeri pokrivaju oko 100 km² *Mont Blanca* (odakle mu i ime - *Bijela planina*). Ledene rijeke protežu se od središnje kupole leda sve do ispod 1 490 metara. Mer de Glace je drugi najduži glečer u Alpama, on se spustio na visinu od 1.250 m - 1930. Od početka 17. vijeka, glečeri pojačano kližu prema Dolini Chamonix, pritom su uništili ili zakopali puno obradivog zemljišta i kuća. Od tog se vremena glečeri načelno tope i smanjuju, ali uz povremene periode kad se ponovno obnavljaju i rastu.

Naučnici P. Martel - 1742. i Jean A. Deluc - 1770., a kasnije i Horace Benedict de Saussure prvi su upozorili na to da bi *Mont Blanc* mogao biti najviša planina u Evropi. Taj epitet je odmah postao izazov da se netko popne na njegov vrh. Do njega je prvi stigao 1786. Michel-Gabriel Paccard, liječnik iz Chamonixa, zajedno sa svojim pratiocem i nosačem Jacquesom Balmatom, inače lokalnim seljakom. Paccardov uspjeh i danas se smatra jednim od najvećih planinarskih pothvata, u historiji planinarstva. Već iduće godine na vrh se popeo Horace Benedict de Saussure.

Nakon tog je porastao interes za planinu koju su osim planinara, počeli posjećivati i obični ljudi. Popularnost planine se povećala kad je 1870. izgrađena dobra cesta do Chamonixa, koji se odtad pretvorio u eksluzivno ladanjsko mjesto. Danas je *Mont Blanc* najveća turistička destinacija u Alpama, sa brojnim žičarama i skijalištima, pa je tradicionalna pastoralna privreda gotovo potpuno zanemarena.

## Reference

## Vanjske veze

* *Mont Blanc* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Samuel Johnson

Samuel Johnson
**Samuel Johnson** [ˈsæmjuːəl ˈdʒɒnsən] (poznat i kao **Dr Johnson**) (Lichfield, 18. septembra 1709. – London, 13. decembra 1784), jedan od najvećih ličnosti engleske književnosti: pjesnik, esejist, biograf, leksikograf i književni kritičar. Također je bio poznat po dosjetljivosti i dipadljivom proznom stilu, kao i po *aformizmima*. Dr Johnson je najcitiraniji britanski pisac iza Shakespearea i smatra se jednom od najznamenitijih ličnosti Britanije 18. vijeka..

## Najvažnija djela

|  |
| --- |
| Eseji, pamfleti, članci |
| 1747. | *Plan for a Dictionary of the English Language* |
| 1750-1752   | *The Rambler* |
| 1758-1760. | *The Idler (1758-1760)* |
| 1765. | *Preface [to The Plays of William Shakespeare]* |
| 1770. | *The False Alarm* |
| 1771. | *Thoughts on the Late Transactions Respecting Falkland's Islands* |
| 1774. | *The Patriot* |
| 1775. | *Taxation No Tyranny* |
| Pozija |
| 1738. | *London* |
| 1747. | *Prologue at the Opening of the Theatre in Drury Lane* |
| 1749 | *The Vanity of Human Wishes* |
| *Irene, a Tragedy* |
| Rječnik |
| 1755. | [ Arhivirano 2006-09-01 na Wayback Machine-u Preface to Dictionary of the English Language] Arhivirano 2006-09-01 na Wayback Machine-u.
 |
| Novele |
| 1759. | The History of Rasselas, Prince of Abissinia
 |

## Izvori

## Vanjske veze

* Samuel Johnson na Projektu Open Directory
* [ Arhivirano 2007-09-13 na Wayback Machine-u The Works of Samuel Johnson]. Organized links to collections of Johnson texts online.
* Works about/by Samuel Johnson at Internet Archive. Scanned books.
* Djela čiji je autor Samuel Johnson na Projektu Gutenberg
* Essays by Samuel Johnson at Quotidiana.org
* *[ Arhivirano 2020-09-06 na Wayback Machine-u Life Of Johnson]* by James Boswell, abridged by Charles Grosvenor Osgood in 1917 "omitt[ing] most of Boswell's criticisms, comments and notes, all of Johnson's opinions in legal cases, most of the letters,..." (Project Gutenberg)
* *[ Arhivirano 2006-06-11 na Wayback Machine-u Anecdotes of the late Samuel Johnson] Arhivirano 2006-06-11 na Wayback Machine-u* by Hester Thrale
* A list of e-texts of Johnson's works from the University of Pennsylvania Online Books Page.
* An online [ Arhivirano 2007-02-06 na Wayback Machine-u data base] Arhivirano 2007-02-06 na Wayback Machine-u of the contents of Dr Johnson's dictionary, 1st and 4th editions.
* [ Arhivirano 2007-09-08 na Wayback Machine-u Johnson Society of London]. A society based in London with regular meetings about Johnson.
# Pigmalion

*Za ostale upotrebe, pogledajte Pigmalion (razvrstavanje).*
Pigmalion i Galateja
**Pigmalion** (grč. *Pygmlion*) je legendarni kiparski vajar čijem je kipu boginja Afrodita podarila život.

Zbog sveopšte nemoralnosti tadašnjih žena Pigmalion nije hteo da se ženi i živeo je samo za svoju umetnost. Međutim, čeznuo je za idealnom ženom, pa ju je prema sopstvenoj predstavi načinio od slonove kosti. To je uradio tako savršeno da joj ni jedna od smrtnih žena nije bila ravna. U svojoj samoći Pigmalion se u nju toliko zaljubio da joj je donosio poklone, ukrašavao je nakitom i oblačio kao da je živa. Kad je boginja Afrodita slavila svoj praznik, prineo joj je u hramu sjajnu žrtvu i pred žrtvenikom izgovorio bojažljivu molbu da mu od tog kipa stvori ženu. Ona mu je ispunila želju i kad se vratio kući kip je bio živ. U braku oživelog kipa i Pigmaliona rodila se Pafa.

Priča o vajaru Pigmalionu inspirisala je mnoge antičke i moderne umetnike. Svoju verziju ovog mita dao je Ovidije u svom delu Metamorfoze. Kao scensku melodramu obradio ga je Žan Žak Ruso, a javile su se i mnogobrojne opere, operete i komedije koje su se bavile ovom temom. U jednoj pesmi iz 1899. Afrodita, za razliku od antičke tradicije, ne oživljava kip i Pigmalion zbog toga poludi. Osnova svih modernih obrada mita o kiparskom vajaru Pigmalionu je Ovidijeva verzija data u Metamorfozama. Stripovski superzlikovac Professor Pyg također je djelomično inspirisan mitom o Pigmalionu.

## Literatura

* Junaci antičkih mitova, Vojtjeh Zamarovski, Alnari, Beograd, 2002.

## Vanjske veze
# Frankenstein (film, 1910)

| Frankenstein |
| --- |
| Omot kataloga *The Edison Kinetogram* sa scenom iz filma. |
| Režija | J. Searle Dawley |
| Scenario | J. Searle Dawley |
| Predložak | Frankenstein; autor: Mary Shelley |
| Uloge | Augustus Phillips Charles Ogle Mary Fuller |
| Studio | Edison Manufacturing Company |
| Distribucija | Edison Manufacturing Company |
| Premijera | 18. marta 1910 (1910-03-18) |
| Trajanje | 16 min. |
| Zemlja |  Sjedinjene Države |
| Jezik | nijemi |

Frankenstein je američki kratki crno-bijeli nijemi horor film snimljen 1910. u režiji J. Searlea Dawleya, poznat kao prva ekranizacija znamenitog romana *Frankenstein* Mary Shelley. Radnja prikazuje kako mladi naučnik po imenu dr. Frankenstein (čiji lik tumači Augustus Phillips) čiji pokušaj da stvori savršeno ljudsko biće završava stvaranjem čudovišta (čiji lik tumači Charles Ogle). Danas je taj film najpoznatiji po tome što se decenijama smatrao izgubljenim sve dok 1970-ih nije slučajno pronađen u jednoj privatnoj arhivi.

## Vanjske veze

* The short film *Frankenstein* is available for free download at the Internet Archive [*more*] (alternative link)
* *Frankenstein* na sajtu IMDb
* "Edison's Frankenstein: Cinema's First Horror Film" by Rich Drees
* Film Threat essay on the film's history
# Hammer Film Productions

|  |
| --- |
| **Hammer Films** |
| Tip
 | produkcijska kompanija
 |
| Osnovana
 | novembra 1934 (1934-11) |
| Osnivač | William Hinds James Carreras |
| Sjedište
 | London, England, Engleska
 |
| Ključni kadrovi | Simon Oakes (generalni direktor i predsjednik) |
| Industrija | filmska produkcija televizijska produkcija teatarska produkcija izdavaštvo |
| Kompanija- -roditelj | AMBI Group |
| Web-sajt | Official website |

**Hammer Film Productions** je britanska kompanija za proizvodnju filmova sa sjedištem u Londonu, najpoznatija po izuzetno hvaljenim i uticajnim horor filmovima 1950-ih i 1960-ih.

U svom originalnom obliku je nastala 1934. godine kada ju je osnovao glumac William Hinds, koji je nazvao po svom umjetničkom imenu "Will Hammer"; ubrzo nakon toga se Hinds povezao sa španskim emigrantom Enriqueom Carrerasom, sa kojim je istovremeno osnovao i distributersku kompaniju pod naslovom Exclusive Films. Hammer Films je otišao u bankrot tri godine kasnije, ali je Exclusive preživio i nastavio se baviti distribucijom sve do 1946. kada je Carreras ponovno pokrenuo snimanje filmova i obnovio Hammer Films. Produkcija je sve vrijeme bila žanrovski raznorodna, a njome su prvih decenija dominirali kriminalistički filmovi, često napravljeni po uzoru na hollywoodske film noire. Hammer se tek od sredine 1950-ih počeo orijentirati prema horor i SF žanru, a pri čemu su značajan doprinos dali režiseri Val Guest i Terence Fisher; potonji je napravio izuzetno popularne serije o grofu Drakuli i baronu Frankensteinu koje su učinile zvijezde od Christophera Leeja i Petera Cushinga. Hammer se sve vrijeme nastojao prilagoditi trendovima, pa je tako bio među prvima koji je koristio boju u horor-žanru, ali i slabljenje cenzorskih standarda karakteristično za 1960-e, što je omogućilo eksploatacijski sadržaj njihovih ostvarenja, najprimjetnije u filmovima o spiljskim djevojkama, čija su glavna atrakcija bila oskudno odjevene žene, poput Raquel Welch u *One Million Years B.C.*, odnosno lezbijske vampirice u Karnsteinskoj trilogiji početkom 1970-ih. U drugoj polovioi 1970-ih se Hammer pokazao manje sposobnosnim suočiti s konkurencijom iz Hollywooda i drugih kinematografija, te je počeo producirati sve manje filmova, sve do *The Lady Vanishes* iz 1979. godine, koji je bio njegov posljednji film u 20. vijeku. Nakon nekoliko pokušaja da se produkcija obnovi, Hammer je 2008. na MySpaceu distribuirao horor film *Beyond the Rave* čime počinje njegova suvremena djelatnost.

## Vanjske veze

* Official Hammer web site
* Hammer Film Productions na sajtu IMDb
* Hammer Horror BFI Screenonline article
* Hammer Horror Films List Arhivirano 2017-10-19 na Wayback Machine-u
# MIT Press

| MIT Press |
| --- |
| Logo MIT Pressa |
| Matično društvo | Massachusetts Institute of Technology |
| Status | aktivan |
| Osnovano | 1932. |
| Osnivač | James R. Killian, Jr. |
| Matična država |  Sjedinjene Države |
| Distribucija | međunarodna |
| Tip publikacija | knjige i naučni časopisi |
| Tematika | humanističke, društvene nauke, itd. |
| Web-stranica | mitpress.mit.edu |

**MIT Press** je akademski nakladnik u američkom gradu Cambridge, Massachusetts, povezan sa Massachusetts Institute of Technology (MIT).

## Vanjske veze

* Službena stranica
* MIT Press Journals Homepage
# Mathias Gidsel

Mathias Gidsel
|  |
| Država
 |  Danska
 |
| Osobni podatci
 |
| **Datum rođenja** | 8. veljače 1999.
 |
| **Mjesto rođenja** |  Skjern, Danska
 |
| **Visina** | 1.90 m
 |
| **Pozicija** | desni vanjski
 |
| **Ruka** | lijeva
 |
| Podaci o klubu
 |
| **Klub** |  GOG Håndbold
 |
| **Broj** | 19
 |
| Profesionalni klubovi
 |
| **Godina** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
|  |  |
|  2017 – 2022  |  GOG Håndbold  |  119 (372)
 |
|  2022 –  |  Füchse Berlin  |
|  |
| Reprezentacija
 |
| **Debi** | 7. studenog 2020.
 |
|             protiv
 |  Finske
 |
| **Godina** |  | **Uta. (gol.)** |
| 2020 –
 |  Danska
 | 37 (174)
 |

**Mathias Gidsel** (Skjern, 8. veljače 1999.), danski rukometaš i reprezentativac koji igra kao desni vanjski, mada može igrati i na desnom krilu. Gidsel je profesionalac od 2017. godine, kada je igrao za danski GOG Håndbold. Godine 2022. prelazi u njemački Füchse Berlin.

Za reprezentaciju Danske debitirao je 7. studenog 2020. godine u utakmici protiv Finske, a već je 2021. godine igrao na Svjetskom prvenstvu u Egiptu, gdje je bio jedan od najboljih danskih igrača i strijelaca; Gidsel je na turniru izabran i za najboljeg desnog vanjskog na turniru.
# Andreas Wolff

Andreas Wolff
|  |
| Država
 |  Njemačka
 |
| Osobni podatci
 |
| **Datum rođenja** | 3. ožujka 1991.
 |
| **Mjesto rođenja** |  Euskirchen, Njemačka
 |
| **Visina** | 1.98 m
 |
| **Pozicija** | golman
 |
| Podaci o klubu
 |
| **Klub** |  HSG Wetzlar
 |
| **Broj** | 33
 |
| Profesionalni klubovi
 |
| **Godina** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
|  |  |
|  2009 – 2013  |  TV Kirchzell  |
|  2009 – 2013  |  TV Großwallstadt  |
|  2013 – 2016  |  HSG Wetzlar  |
|  2016 –  |  THW Kiel  |
|  |
| Reprezentacija
 |
| **Debi** | 20. rujna 2014.
 |
|             protiv
 |  Švicarske
 |
| **Godina** |  | **Uta. (gol.)** |
| 2014 –
 |  Njemačka
 | 56 (7)
 |

**Andreas Wolff** (Euskirchen, 3. ožujka 1991.) je njemački rukometni golman i reprezentativac koji trenutno igra za THW Kiel. Profesionalnu karijeru započeo je 2009. godine, prešavši iz juniorske momčadi TV Kirchzella u onu profesionalnu. Od iste godine je, temeljem pravila o dvostrukoj licenci, igrao kao golman za TV Großwallstadt. Oba kluba napustio je 2013. godine kada je potpisao za HSG Wetzlar, gdje igra do kraja sezone 2015–16, kada prelazi u THW Kiel.

Za reprezentaciju je debitirao 2014. godine te je pozvan na EHF Euro 2016. u Poljskoj, isprva kao zamjena za Carstena Lichtleina, ali se brzo pokazao i dobio mjesto prvog golmana reprezentacije. Zahvaljujući njegovim izvrsnim obranama, Njemačka je po drugi put postala europski prvak, a Wolff je proglašen najboljim golmanom turnira.
# Aarhus

| Aarhus |
| --- |
|  |
| Grb |
|  |
| Država |  Danska |
| Površina |
|  • Grad | 91 km² |
| Stanovništvo (2008 (grad); 2009 (metro)) |
|  • Grad | 237.551 |
|  • Gustina | 2610/km² |
|  • Metro | 1.224.016 |

**Aarhus** [ˈɒːhuːˀs] (od 1948. do 2010. službeno **Århus**), drugi danski grad po veličini sa 238.559 stan. (298.409 u opštini). Aarhus se nalazi u istočnom dijelu Jutlanda.

Ime grada Aarhus se prvi put spominje u 948. godini, kada Adam od Bremena piše da "*Reginbrand, biskup crkve u Århusu (Harusam)*" učestvuje na crkvenom sastanku u gradu Ingelham u Njemačkoj.

## Vanjske veze

* Službena stranica Arhivirano 2005-05-20 na Wayback Machine-u
# Magnus Saugstrup

Magnus Saugstrup
|  |
| Država
 |  Danska
 |
| Osobni podatci
 |
| **Puno ime** | Magnus Saugstrup Jensen
 |
| **Datum rođenja** | 12. srpnja 1996.
 |
| **Mjesto rođenja** |  Aalborg, Danska
 |
| **Visina** | 1.95 m
 |
| **Pozicija** | pivot
 |
| **Ruka** | desna
 |
| Profesionalni klubovi
 |
| **Godina** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
|  |  |
|  2014 – 2021  |  Aalborg Håndbold  |
|  2021 –  |  SC Magdeburg  |
|  |
| Reprezentacija
 |
| **Debi** | 7. travnja 2018.
 |
|             protiv
 |  Islanda
 |
| **Godina** |  | **Uta. (gol.)** |
| 2018 –
 |  Danska
 | 73 (164)
 |

**Magnus Saugstrup Jensen** (Aalborg, 12. srpnja 1996.), danski rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji pivota. Profesionalnu karijeru započeo je u matičnom Aalborg Håndboldu, za koji igra od 2014. do 2021. godine. Tada prelazi u njemački SC Magdeburg, gdje igra i danas. Višestruki je danski i njemački prvak, a 2023. godine s Magdeburgom je osvojio i Ligu prvaka.

Za reprezentaciju Danske debitirao je 2018. godine te je osvojio niz međunarodnih odličja, uključujući i dvije titule prvaka svijeta. Godine 2024. proglašen je za najboljeg obrambenog igrača Europskog prvenstva u Njemačkoj.

## Vanjske veze

* Magnus Saugstrup na Olympediji