# Lavov

| Lavov
Львів |
| --- |
| grad |
| ZastavaGrb |
| Etimologija: Lavovo mjesto |
| Lavov |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Država | Ukrajina |
| Oblast | Lavovska |
| Rajon | Lavovski |
| Osnivanje | 1256. |
| Gradska prava | 1356. |
| Uprava |
|  • Gradonačelnik | Andrij Sadovji |
| Površina |
|  • Ukupno | 148,9 km² |
| Nadmorska visina | 296 m |
| Stanovništvo (2022) |
|  • Ukupno | 717.273 |
|  • Gustina | 4817/km² |
| Vremenska zona | UTC+2 |
|  • Ljeti (DST) | UTC+3 |
| Poštanski broj | 79000-79490 |
| Pozivni broj | (+380) 32 |
| Sajt | Zvanična stranica grada |

**Lavov** (ukrajinski: Львів) je grad u zapadnoj Ukrajini, historijski centar Galicije od 732.009 stanovnika.

Grad je administrativni centar Lavovske oblasti, poznat širom Ukrajine po brojnim očuvanim kulturno-historijskim spomenicima.

Historijski centar grada, je zbog svoje umjetničke i arhitektonske baštine uvršten - 1998. na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi.

## Geografija

Lavov leži na rijeci Poltvi, udaljen oko 80 km od poljske granice. U brdovitom Rostočju Grad je smješten na prijelazu brdovitog Rostočja u nizinu Pobužja. Dobar dio grada smjestio se na brežuljcima, prosječne nadmorske visine 289 m, nad kojima dominira vrh Vysokyj Zamok (409 m).

## Historija

*Lavov* je osnovao sredinom 13. vijeka galicijski knez Danilo Romanovič kao utvrdu, ali je ubrzo postao važni trgovački centar. Grad je zbog svog položaja, kao dominantne točke na putu istok zapad i kontrole prolaza preko Karpata imao neobičnu burnu prošlost. Grad su osvojili Poljaci - 1349. pa Kozaci 1648. i Šveđani 1704.

Nakon Prve podjele Poljske od 1772. grad je pod vlašću Habsburgovaca. Za njihove uprave postao je glavni grad pokrajine Galicije. Za Prvog svjetskog rata grad je okupirala vojska Carske Rusije od septembra 1914. do juna 1915. kad su grad ponovno preuzele snage Austro-Ugarske. Na kraju rata 1918. nakon sloma Habsburške monarhije, lokalno ukrajinsko stanovništvo proglasilo je Lavov glavnim gradom svoje kratkotrajne Zapadnoukrajinske narodne republike, ali su poljske trupe ubrzo zauzele grad i preuzele kontrolu i nad tim dijelom Galicije do kraja 1919.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata nakon njemačkog napada na Poljsku 1939. grad su zauzele jedinice Crvene armije, prema dogovoru Ribbentrop-Molotov. Nakon što je Hitler napao Sovjetski savez, grad su zauzele trupe njemačkog Wehrmachta i držale ga pod okupacijom do 1944. Za njihove vlasti najveći dio brojne židovske zajednice, deportiran je u koncentracijske logore i pobijen. Godine 1944. Poljaci su činili gotovo 80% stanovnika Lavova. Ubrzo je međutim počeo njihov progon i deportacija.

Od 1945. grad je dio Ukrajinske SSR, dotad brojno poljsko stanovništvo što milom, što silom preseljeno je najvećim dijelom u Gliwice, Bytom, Opole Wroclaw, Legnica, a i u druge gradove (dotadašnji njemački Gleiwitz, Beuthen, Oppeln, Breslau, Liegnitz) a umjesto njih u grad je doseljeno ukrajinsko i rusko stanovništvo.

Nakon raspada SSSR - 1991. grad je postao dio nezavisne Ukrajine.

## Klima

*Lavov* ima Umjereno kontinentalnu klimu - Dfb po Köppenovoj klasifikaciji klime, sa blagim ljetima (18.3 °C prosječno u julu) i hladnim zimama (- 3.1 °C u januaru). Na grad padne prosječno do 745 mm kiše, i to najviše ljeti.

| **Klimatološki medijani za Lavov** |
| --- |
| Mjesec
 | jan-sij | feb-velj | mar-ožu | apr-tra | maj-svi | jun-lip | jul-srp | aug-kol | sep-ruj | okt-lis | nov-stu | dec-pro | godina
 |
| Srednji maksimum (°C)
 | −0,1
 | 1,3
 | 6,3
 | 13,6
 | 19,4
 | 22,0
 | 23,9
 | 23,5
 | 18,3
 | 12,9
 | 6,0
 | 0,9
 | **12,3** |
| Srednji minimum (°C)
 | −6,1
 | −5,5
 | −1,7
 | 3,6
 | 8,4
 | 11,3
 | 13,2
 | 12,5
 | 8,4
 | 4,1
 | −0,3
 | −4,6
 | **3,6** |
| Precipitacija (mm)
 | 40
 | 44
 | 45
 | 52
 | 89
 | 89
 | 96
 | 76
 | 67
 | 51
 | 49
 | 47
 | **745** |
| *Izvor:*  |

## Privreda

I današnji *Lavov* je kao nekad, važno transportno čvorište, jer se u njemu ukrštava nekoliko željezničkih pravaca. Zbog tog je grad odavno izrastao u snažni industrijski centar, razvijene strojogradnje; autobusi, poljoprivredni strojevi, viljuškari i bicikli. Postoji i snažna industrija robe široke potrošnje (televizori) i tvornice prehrambenih proizvoda.

## Kultura

*Lavov* je bio prijestolnica ukrajinske kulture, u doba Carske Rusije iako je tad bio dio Austro-Ugarske, - centar izdavaštva i nacionalnog pokreta centar. Univerzitet u Lavovu osnovan je još 1661. koji je za sovjetskog režima nazvan po velikom ukrajinskom pjesniku i novinaru Ivanu Franku.

Historijsko središte Lavova| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Ukrajina |
| Registriran | 1998. (22. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | ii, v |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

### Lavov kao grad svjetske baštine

Historijsko središte Lavova uvršteno je 1998. na Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao izvanredan primjer spoja arhitektonskih i umjetničkih tradicija istočne Evrope s talijanskim i njemačkim uticajima. Ali i zbog ostavštine koju su ostavile brojne etničke skupine koje su, privučene u grad njegovim progresom, izgradile vlastite kvartove unutar grada, koji su još uvijek onakvi kakvi su bili.

Centar grada ima i brojne gotičke građevine iz 13. vijeka, kad je grad osnovan. Nakon velikog požara koji je poharao grad u 16. vijeku, grade se brojne renesansne i barokne građevine. Gradom ipak dominiraju neoklasicističke i secesijske građevine sa kraja 19. i početka 20. vijeka kad je izgrađeno najviše reprezentativnih palača; Muzej Lubomirscy (1827.), Knjižnica Bawarowski (1857.), Teatar Skarbek (1842.), Opera (1913.).

## Gradovi prijatelji

Lavov ima ugovore o prijateljsvu i partnerstvu sa slijedećim gradovima:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Winnipeg (1973.)
* Freiburg im Breisgau (1989.)
* Rzeszów (1992.)
* Rochdale (1992.)
* Budimpešta (1993.)
* Rishon LeZion (1993.)
 | * Przemyśl (1995.)
* Krakov (1995.)
* Grozni (1998.)
* Novi Sad (1999.)
* Samarkand (2000.)
 | * Kutaisi (2002.)
* Wrocław (2003.)
* Łódź (2003.)
* Banja Luka (2004.)
* Lublin (2004.)
* Sankt Petersburg (2006.)
 |

## Poznati građani

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|
* Roman Abraham, general Poljske armije

* Kazimierz Ajdukiewicz, logičar i filozof

* Sholem Aleichem, židovski dramaturg koji je pisao na jidišu

* Bogdan Igor Antonič, pjesnik

* Pavlo Arje, konceptualni umjetnik, slikar i dramatičar

* Ljubov Arkus, redateljica i filmska stručnjakinja

* Muhammad Asad, polihistor, prevoditelj, novinar, putnik, pisac, politički teoretičar i diplomat

* Szymon Askenazy, historičar i političar

* Emanuel Ax, pijanist

* Stefan Banach, matematičar
 |
* Jurij Bašmet, svirač viole

* Alexander Beliavsky, šahist

* Zygmunt Wilhelm Birnbaum, matematičar i statističar

* Jerzy Bitter, slikar

* Michał Piotr Boym, propovjednik, sinolog, prevoditelj, diplomat, botaničar, filolog, biolog i liječnik

* Martin Buber, filozof

* Solomon Buber, bankar i filozof

* Vjačeslav Čornovil, političar i disident

* Jan Czekanowski, antropolog
 |
* Ivan Fjodorov, utemeljitelj tiskarstva u Rusiji i Ukrajini

* Ludwik Fleck, poljski liječnik i biolog

* Ivan Franko, književnik

* Uri Zvi Greenberg, pjesnik

* Stanisław Lem, pisac znanstvene fantastike i futurist

* Stanisław Leszczyński, kralj Poljske

* Oleg Lužnji, fudbaler

* Leopold von Sacher-Masoch, pisac

* Ludwig von Mises, ekonomist slobodnog tržišta
 |
* Richard von Mises, matematičar

* Karl Radek, komunistički političar

* Wilhelm Reich, psihijatar

* Eugeniusz Romer, geograf i geolog

* Joseph Roth, književnik

* Roman Rosdolsky, ekonomist i politički revolucionar

* Irina Senik, pjesnikinja, medicinska sestra, politička disidentica

* Markijan Šaškevič, književnik

* Larisa Šepitko, filmska redateljica
 |
* Adam Mikołaj Sieniawski, hetman

* Myroslav Skorik, skladatelj

* Leopold Staff, pjesnik

* Svjatoslav Vakarčuk, rock glazbenik

* Simon Wiesenthal, lovac na naciste

* Wanda Wasilewska, spisateljica

* Julian Zachariewicz, arhitekt i rektor Univerziteta u Lavovu

* Adam Zagajewski, pjesnik

* Gabriela Zapolska, spisateljica, dramaturškinja i glumica

* Andrzej Żuławski, filmski redatelj
 |

## Galerija slika

Panorama Lavova

* Centar Lavova
* Centar Lavova
* Trg Rinok (*Plošča Rinok*)
* Spomenik poljskom pjesniku Adamu Mickiewiczu u centru Lavova
* Centar grada

## Napomene

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2011-02-25 na Wayback Machine-u (`uk`)
* *Lviv* na portalu Britannica (`en`)