Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Svjetski dan AIDS-a

| Svjetski dan AIDS-a World AIDS Day
 |
| --- |
| Crvena vrpca (eng. *red ribbon*) je svjetski simbol solidarnosti s HIV-pozitivnim osobama i onima koji žive s AIDS-om.Crvena vrpca (eng. *red ribbon*) je svjetski simbol solidarnosti s HIV-pozitivnim osobama i onima koji žive s AIDS-om. |
|  |
| **Obilježavanje** |  1. prosinca
 |

**Svjetski dan (borbe protiv) AIDS-a** (eng. *World AIDS Day*) međunarodni je dan posvećen podizanju svijesti o pandemiji AIDS-a uzrokovanoj širenjem HIV-infekcije i dan sjećanja na osobe koje su preminule od te bolesti. Obilježava se 1. prosinca svake godine od 1988. Sindrom stečene imunodeficijencije (AIDS) je po život opasno zdravstveno stanje uzrokovano virusom humane imunodeficijencije (HIV). HIV napada imunološki sustav pacijenta i smanjuje njegovu otpornost na druge bolesti. Državni i zdravstveni dužnosnici, nevladine organizacije i pojedinci diljem svijeta obilježavaju taj dan, često uz edukaciju o prevenciji i kontroli AIDS-a.

Svjetski dan borbe protiv AIDS-a jedna je od jedanaest službenih globalnih javnozdravstvenih kampanja koje obilježava Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), uz Svjetski dan zdravlja, Svjetski dan darivatelja krvi, Svjetski tjedan imunizacije, Svjetski dan borbe protiv tuberkuloze, Svjetski dan nepušenja, Svjetski dan malarije, Svjetski dan hepatitisa, Svjetski tjedan svjesnosti o antimikrobnim bolestima, Svjetski dan sigurnosti pacijenata i Svjetski dan Chagasove bolesti.

Prema podatcima iz 2017. godine, od AIDS-a je umrlo između 28,9 milijuna i 41,5 milijuna ljudi diljem svijeta, a procjenjuje se da oko 36,7 milijuna osoba živi s HIV-om, što ga čini jednim od najvažnijih globalnih pitanja javnog zdravstva u zabilježenoj povijesti. Zahvaljujući nedavnom poboljšanom pristupu antiretrovirusnom liječenju u mnogim regijama svijeta, stopa smrtnosti od epidemije AIDS-a smanjila se od svog vrhunca u 2005. godini (1 milijun u 2016., u usporedbi s 1,9 milijuna u 2005.).

 Ruska poštanska marka, 1993.
## Povezano

* AIDS
* Svjetski dan hepatitisa
* Svjetski dan zdravlja
* Međunarodni dan borbe protiv raka

## Izvori

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Svjetski dan borbe protiv AIDS-a** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Svjetski dan borbe protiv AIDS-a** |

* Službena stranica Svjetskog dana borbe protiv AIDS-a
* Hrvatska udruga oboljelih od HIV-a
# Bougainville (otok)

**Bougainville** je dio Papue Nove Gvineje, odnosno najveći otok u lancu Solomonskih otoka.

Bougainville, otok koji se nalazi u blizini Buke i ostalih vanjskih otoka ukkučujući Carterete se ponekad nazivaju **Sjevernim Solomonima**. Zajedno tvore istoimenu provinciju Papue Nove Gvineje. Imaju oko 175.160 stanovnika (popis iz 2000.).

Otok je ekološki i geografski, iako ne politički, dio Solomonskih otoka. Buka, Bougainville i većina Solomona su dio ekoregije kišnih šuma Solomonskih otoka.

## Povezano

* Provincija Bougainville
* Bugenvilska kampanja (1944–45)
* Zaljev Carice Auguste
* Bitka u Zaljevu Carice Auguste
# JAS 39 Gripen

**Saab JAS 39 Gripen** je švedski višenamjenski avion i nasljednik je lovačkog aviona 3. generacije „SAAB 37 Viggen“.

Prvi prototip je poletio 1988. godine, a aktualna verzija – JAS 39C/D – je od 2005. godine u zrakoplovnim snagama Švedske. U međuvremenu su izvršene i prve isporuke nekim drugim zemljama. Godine 2007. švedska je počela program reduciranja i standardizacije ovih borbenih aviona po globalnom principu - 100 aviona i svi najnovije verzije JAS 39C/D.

## Historija nastanka

Ovaj avion proizvodi firma Gripen international u gradu Linköping koja pripada koncernu SAAB AB. Najveći dio komponenti za avion proizvodi se u Švedskoj a najveći broj kooperanata i liferanata su iz Evropske Unije i nekoliko iz USA i Juzne Afrike. Prvo rulanje na pisti je izvršeno 26. februara 1987., a prvi let 09. decembra 1998. godine. Ukupno je urađeno 5 prototipova. Ispitivanje prototipova je trajalo duze od planiranog zbog rušenja prototipova i problema sa softverom Fly-by-Wire koji je nabavljen iz USA. Prve «Gripenen» je švedsko ratno zrakoplovstvo preuzelo 1993. godine.

## Karakteristike

Saab JAS 39 Gripen je dvosjedi ili jednosjedi višenamjenski borbeni avion. Skraćenica JAS je od Jakt, Attack och Spaning sto bi se moglo prevesti kao: lov, napad i izviđanje. Ovo je borbeni avion takozvane 4 generacije. Prilagođen je posebno teškim zimskim uvjetima dejstva i održavanja, te korištenju raznih improviziranih poletno-sletnih staza. Vrlo je pouzdan u eksploataciji. Pošto su svojevremeno procijenjene potrebe Švedske za ovakvim tipom aviona bile ispod 200 komada (što je donji limit ekonomičnosti isporuke) švedska vlada je provela opsežnu promotivnu kampanju, te je već isporučeno sedamdesetak ovih aviona Mađarskoj i Južnoafričkoj Republici. Za Dansku je već pripremljena verzija JAS 39 "Gripen NG a za Saudijsku Arabiju JAS-39X "Gripen".
Do sada su ugrađivana tri tipa motora i to:
· Volvo Aero RM12
· Volvo Aero RM12UP
General Electric GE F414G
Tehnicki podaci za JAS-39 A/B
Tip: višenamjenski borbeni avion
Duzina: 14,10 m (dvosjed 14,80 m)
Razmaci krila: 8,40 m
Visina: 4,70 m
Noseća letna površina: 25,54 m²
Težina praznog aviona: 6.620 kg
Maksimalna startna težina: 14.000 kg
Maksimalna visina leta: 18.000 m
Dolet: 3.000 km
Potisak motora: 80 kN (sa dodatnim sagorijevanjem)

## Vanjske veze

* Saab Gripen fighter - Official website
* FMV - Swedish Procurement Agency - Official website Arhivirano 2008-05-12 na Wayback Machine-u
* JAS-39 Gripen on dmoz.org Arhivirano 2008-04-01 na Wayback Machine-u
* SAAB GRIPEN at Greg Goebel's Air Vectors Arhivirano 2008-06-16 na Wayback Machine-u
* Gripen on Czech army page
# Dom za vešanje

| Dom za vešanje |
| --- |
|  |
| Žanr | ljubavni drama |
| Režija | Emir Kusturica |
| Producent | Mirza Pašić Direktori filma Olja Varagić Vera Mihić Jolić |
| Scenario | Gordan Mihić Emir Kusturica |
| Uloge | Davor Dujmović Bora Todorović Ljubica Adžović |
| Muzika | Goran Bregović |
| Fotografija | Vilko Filač |
| Montaža | Andrija Zafranović |
| Premijera | 21. decembra 1988 (1988-12-21) (Jugoslavija) |
| Trajanje | 142 min. |
| Zemlja |  SFRJ  Ujedinjeno Kraljevstvo  Italija |
| Jezik | srpskohrvatski / romski |

Dom za vešanje, u međunarodnoj distribuciji poznat pod engleskim naslovom Time of the Gypsies (srpskohrvatski: *Vrijeme Cigana*) je jugoslavensko-britansko-italijanski film snimljen 1988. godine u režiji Emira Kusturice, koji se smatra jednim od najuspješnijih ostvarenja njegove filmografije. Po žanru je drama sa elementima fantastike. Protagonist, čiji lik tumači Davor Dujmović, je Perhan, mladi Rom sa telekinetičkim sposobnostima. Radnja prikazuje kako ga Ahmed, vođa grupe Roma, na prevaru odvede u Milano gdje je prisiljen da se bavi kriminalom, dok u međuvremenu sanja o povratku u matičnu čergu gdje ga čeka buduća supruga po imenu Azra (čiji lik tumači Sinolička Trpkova). Snimljen nekoliko godina nakon Kusturučinog međunarodnog uspjeha sa *Otac na službenom putu*, te uz pomoć uglednog britanskog producenta Harryja Saltzmana, *Dom za vešanje* je izazvao veliku pažnju i očekivanja jugoslavenske javnosti, a koje je velikim dijelom i potvrdio na Kanskom festivalu gdje je Kusturica dobio Nagradu za najbolju režiju. Popularnosti filma je dosta pomogao i istoimeni soundtrack koji je po motivima romske muzike komponirao Goran Bregović, uključujući pjesmu *Ederlezi* koja je postala veliki hit i kasnije često bila obrađivana.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Davor Dujmović | Perhan
 |
| Bora Todorović | Ahmed
 |
| Ljubica Adžović | Hatidža
 |
| Husnija Hasimović | Merdžan
 |
| Sinolička Trpkova | Azra
 |
| Zabit Memedov | Zabit
 |
| Elvira Sali | Danira
 |
| Suada Karišik | Džamila
 |
| Predrag Laković |  |
| Mirsad Zulić |  |
| Ajnur Redžepi | Perhanov sin
 |
| Bedrije Halim | Ruža, Azrina majka
 |
| Šaban Rojan |  |
| Branko Đurić Đuro |  |
| Edin Rizvanović |  |
| Marjeta Gregorac |  |
| Boris Juh |  |
| Ibro Zulić |  |
| Advija Redžepi |  |
| Emir Čerin |  |
| Murat Jagli |  |
| Irfan Jagli |  |
| Julijana Demirović |  |
| Nazipa Ahmetović |  |
| Albert Mamutović |  |
| Jadranka Adžović |  |

## Vanjske veze

* [1] - Reportaža sa snimanja
* *Dom za vešanje* na sajtu IMDb
# Eradikacija poliomijelitisa

Dijete prima oralno cjepivo protiv polija tijekom kampanje imunizacije djece u Indiji 2002.
**Eradikacija poliomijelitisa**, skup javnozdravstvenih mjera i napora da se eliminiraju svi slučajevi poliomijelitisa (polija) širom svijeta, koji su se počeli provoditi od 1988. pod vodstvom Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), UNICEF-a i zaklade Rotaryja te su doveli do smanjenja broja godišnje dijagnosticiranih slučajeva od stotina tisuća na 291 slučaj 2012. godine, što je smanjenje od 99,9 %. Od triju tipova polija posljednji zabilježeni divlji slučaj tipa 2 bio je 1999. godine. Posljednji zabilježeni slučaj tipa 3 bio je 11. studenoga 2012. godine. Svi prijavljeni slučajevi od 11. studenoga 2012. pripadali su tipu 1. Ako polio bude sljedeća uspješno eradicirana bolest, to će biti tek treći put da se to do sada uspjelo postići, poslije eradikacija velikih boginja i goveđe kuge. Cilj eradikacije polija širom svijeta privukao je veliku međunarodnu i medijsku pozornost, no budući da je od 2001. napredak u smanjenju broja slučajeva bio pogrešan procijenjen, napori da se ukloni posljednjih 1 % opisivani su "kao pokušaj stiskanja Jell-O-a nasmrt". No stope incidencije bolesti dramatično su smanjenje 2011. godine, a poslije opetovanog velikog smanjenja 2012. godine nade za eliminaciju polija ponovo su potaknute. Indija je najveća zemlja koja je uspješno zaustavila transmisiju polija.

## Napredak

### 2014.

Dana 27. ožujka 2014. Svjetska zdravstvena organizacija izvijestila je o eradikaciji poliomijelitisa na području jugozapadne Azije koje po SZO-u obuhvaća jedanaest zemalja: Bangladeš, Butan, Sjevernu Koreju, Indiju, Indoneziju, Maldive, Mianmar, Nepal, Šri Lanku, Tajland i Istočni Timor. S ovim područjem udio svjetskog stanovništva koje živi u područjima bez polija dosegao je 80 %. Posljednji slučaj divljeg polija na području jugoistočne Azije prijavljen je u Indiji 13. siječnja 2011.

## Povezano

* eradikacija infektivnih bolesti
* populacijsko zdravlje
* matematičko modeliranje infektivne bolesti
* rizici i stope transmisije
* *Završni inč*

## Izvori

## Vanjske veze

* globalna eradikacija polija
* Rotary International: PolioPlus Arhivirano 2013-08-19 na Wayback Machine-u
* kratak video: Borba protiv polija na indijskim ulicama Arhivirano 2011-06-27 na Wayback Machine-u katoličke službe za pomoć
# Đekna još nije umrla, a ka' će ne znamo

| *Đekna još nije umrla, a ka' će ne znamo* |
| --- |
| Omot video trake sa prve tri epizode serije |
| Žanr | komedija dramedija |
| Format | igrana TV serija |
| Kreator | Živko Nikolić |
| Scenario | Živko Nikolić Miodrag Karadžić |
| Režija | Živko Nikolić Pomoćni reditelji: Savo Jovanović Veljko Otašević |
| Nastupaju | Drago Malović Ljiljana Krstić Ljiljana Kontić |
| Zemlja porijekla |  SFR Jugoslavija |
| Broj sezona | 1 |
| Broj epizoda | 10+2 |
| Produkcija |
| Fotografija | Slavko Obradović |
| Trajanje | 55 min. po epizodi |
| Emitiranje |
| Originalno prikazivanje | 13. novembra 1988 (1988-11-13) – 15. januara 1989 (1989-01-15) |
| Kronologija |
| Prethodi | *To kad uvati ne pušta* (1987) |
| Slijedi | *Narodni neprijatelj* (1990) |

Đekna još nije umrla, a ka' će ne znamo je jugoslavenska igrana TV serija u produkciji Radiotelevizije Titograd originalno emitirana na programu mreže JRT od 1988. do 1989. godine. Nastala po scenariju i u režiji Živka Nikolića, po žanru je bila mješavina drame i komedije, a radnjom smještena u izolirano planinsko mjesto u Crnoj Gori gdje su protagonisti bili članovi jedne seoske porodice. Serija je postigla izuzetan uspjeh među publikom tadašnje Jugoslavije i danas se smatra najuspješnijim proizvodom u historiji crnogorske televizije.

Godine 1990. je dobila nastavak u obliku TV-filma *Narodni neprijatelj*.

## Opis

Radnja je smještena u crnogorskom selu u okolini Šavnika, u kojem se prati život jedne porodice i drugih seljana. Serija je od samog početka stekla kultni status u svim republikama tadašnje SFRJ.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Drago Malović | Radosav
 |
| Ljiljana Kontić | Ljeposava
 |
| Veljko Mandić | Miladin
 |
| Ljiljana Krstić | Joka
 |
| Arijana Čulina | Milijana
 |
| Vesna Pećanac | Jeka
 |
| Zef Dedivanović | Joksim
 |
| Boro Begović | Petko
 |
| Gojko Kovačević |  |
| Čedo Vukanović |  |

## Spisak epizoda

| Br. ep. | Naziv epizode |
| --- | --- |
| —
 | **To kad uvati, ne pušta** (TV film, 1987)
 |
| 1
 | **Pismo** |
| 2
 | **Ćetalj** |
| 3
 | **Dug** |
| 4
 | **Zajam** |
| 5
 | **Sandruga** |
| 6
 | **Govor** |
| 7
 | **Jeka** |
| 8
 | **Ahtung, Ahtung** |
| 9
 | **Gosti** |
| 10
 | **Put** |
| —
 | **Narodni neprijatelj** (TV film, 1990)
 |

## Vanjske veze

* *Đekna još nije umrla, a ka' će ne znamo* na sajtu IMDb
* Insert iz TV serije Đekna još nije umrla, a ka' će ne znamo (YouTube)
# Za sada bez dobrog naslova

| Za sada bez dobrog naslova |
| --- |
|  |
| Režija | Srđan Karanović |
| Produkcija | Milan Žmukić Ilija Milutinović Đorđe Milojević |
| Scenario | Srđan Karanović |
| Uloge | Mira Furlan Meto Jovanovski Čedomir Orobabić Sonja Jačevska |
| Muzika | Zoran Simjanović |
| Premijera | 12. januara 1988 (1988-01-12) |
| Jezik | srpskohrvatski albanski |
| Trajanje | 80 minuta |
| Država |  SFRJ |
| Kompanija |
| Studio | Centar film Beograd Beograd film |
| Tehnička ekipa |
| Fotografija | Božidar Nikolić |
| Montaža | Branka Čeperac |

Za sada bez dobrog naslova je jugoslovenski igrani film snimljen u režiji i po scenariju Srđana Karanovića i premijerno prikazan početkom 1988. godine. Po žanru je mešavina drame i crne komedije, a inspiraciju je dala eskalacija srpsko-albanskog sukoba odnosno dramatično pogoršanje odnosa između većinskih Albanaca i manjinskih Srba u tadašnjoj SAP Kosovo.

Radnja paralelno prikazuje brutalno prekinutu ljubavnu priču kosovskog Srbina i Albanke, kao i pokušaje da se o tome snimi igrani film. *Za sada bez dobrog naslova* se odlikovao neobičnim stilom i velikom dozom ironije, ali je vrlo brzo pao u zaborav zbog eskalacije političke krize u Jugoslaviji i antibirokratskom revolucijom nakon koje je Karanović pao u nemilost Miloševićevog režima.

## Kratak sadržaj

U gradu na Kosovu na brutalan način je prekinuta ljubav Srbina i Albanke. Reditelj iz prestonice odlazi sa video kamerom da snimi učesnike događaja, rad istražnih organa i porodice zaljubljenih. Priča se odvija kroz preplitanje više slojeva: zvanični televizijski zapisi, lični video zapisi reditelja, njegov pokušaj da od materijala napravi igrani film. Svako ima svoj stav o ovom događaju, neko svoje viđenje i daje svoj savet za najbolje rešenje.

## Likovi

* Meto Jovanovski: reditelj
* Mira Furlan: glumica
* Čedomir Orobabić: Miroljub
* Sonja Jačevska: Nadira
* Boro Begović: direktor
* Eva Ras: Ruža
* Jelica Sretenović: sekretarica
* Mladen Andrejević: dramaturg
* Đuza Stojiljković: DP radnik
* Nada Gešovska: majka
* Kiro Ćortošev: otac
* Branko Cvejić: prijatelj 1
* Josif Tatić: prijatelj 2
* Abdurahman Šalja: producent
* Enver Petrovci: inspektor
* Ljubomir Ćipranić: medicinska sestra
* Mira Banjac: kasirka
* Milivoje Tomić: kritičar
* Ratko Tankosić
* Mustafa Preševa: doktor
* Ned Vidaković

## Restauracija

Jugoslovenska kinoteka u saradnji sa A1 i Centar filmom je digitalno restaurisala ovaj film. Svečana projekcija digitalizovane kopije održana je 24. aprila 2023 godine.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Za sada bez dobrog naslova* na sajtu IMDb
# Zaboravljeni (film)

| Zaboravljeni |
| --- |
|  |
| Žanr | drama |
| Režija | Darko Bajić |
| Producent | Gojko Kastratović Direktor filma Milan Cvetković Ciga |
| Scenario | Gordan Mihić |
| Uloge | Mirjana Joković Srđan Todorović Boris Milivojević Vera Čukić Mustafa Nadarević Aleksandar Berček Olivera Marković |
| Muzika | Vlatko Stefanovski Laza Ristovski |
| Fotografija | Boris Gortinski |
| Montaža | Branislav Milošević Konsultant montaže Vuksan Lukovac |
| Premijera | 1988 (1988) |
| Trajanje | 85 min. |
| Zemlja |  SFR Jugoslavija |
| Jezik | srpskohrvatski |
| Kronologija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Prethodi:
 | Sl(ij)edi:
 |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| *Sivi dom* (1986)
 | *Početni udarac* (1990)
 |

 |

Zaboravljeni je jugoslovenski igrani film snimljen 1988. godine u režiji Darka Bajića po scenariju Gordana Mihića. Predstavlja nastavak TV-serije *Sivi dom*, a radnja se bavi životom maloletnih delinkvenata. Dve godine kasnije je snimljen nastavak pod naslovom *Početni udarac*. Oba filma su 1992. godine proširena u TV-seriju pod naslovom *Zaboravljeni*.

## Radnja

Nekoliko godina ranije, maloletnici iz jednog doma za napuštenu decu izašli su u grad i noću, u nastupu gneva i očajanja, rušili su razbijali i uništavali sve što im se isprečilo na putu. Iza njih je ostala pustoš i pitanje zašto su to učinili. Idući tragom te vesti,autori filma su obišli više ustanova i na osnovu istinitih sudbina iz prihvatilišta, bolnica i zatvora, sačinili priču o troje zaboravljenih tj. dvoje mladića i jednoj devojci.

## Uloge

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Mirjana Joković | Dina
 |
| Srđan Todorović | Kifla
 |
| Boris Milivojević | Tungi
 |
| Vera Čukić | Kiflina majka
 |
| Aleksandar Berček | Tungijev otac
 |
| Mustafa Nadarević | Martin
 |
| Olivera Marković | Upravnica doma
 |
| Zijah Sokolović | Mladoženja
 |
| Vlastimir Đuza Stojiljković | Doktor
 |
| Slobodan Ćustić | Steva
 |
| Goran Daničić | Foks
 |
| Dejan Matić | Kostur
 |
| Stevan Gardinovački | Lovac
 |
| Miloš Žutić | Sudija
 |
| Mihajlo Bata Paskaljević | Vlasnik
 |

Ostale uloge  ▼

| Glumac
 | Uloga
 |
| --- | --- |
| Aleksandra Simić | Vaspitačica Julija ( kao Saška Simić )
 |
| Ljiljana Gazdić | Tungijeva maćeha
 |
| Sonja Jauković | Mlada
 |
| Vesna Stanojević | Doktorka
 |
| Minja Vojvodić | Stari svat
 |
| Marko Baćović | Inspektor
 |
| Olga Odanović |  |
| Ljubomir Ćipranić | Privatnik
 |
| Dušan Tadić | Fotograf
 |
| Aleksandar Todorović |  |
| Gojko Baletić | Lekar
 |
| Dragomir Stanojević | ( Dragomir Stanojević - Bata Kameni )
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Zaboravljeni(film)* na sajtu IMDb
# Električni orgazam

Srđan Gojković - Gile na koncertu Rimtutituki u Beogradu.
Električni orgazam 2008. godine
**Električni orgazam** je muzička grupa iz Beograda.

Bend je osnovan januara 1980. godine, nakon koncerta grupe Leb i sol, u kafani „Mornar“. Grupu osnivaju Srđan Gojković Gile (dotadašnji bubnjar grupe Hipnotisano pile) , Ljubomir Jovanović Jovec (gitarista grupe Hipnotisano pile) i orguljaš Ljubomir Đukić. Početkom 1981. sa beogradskim grupama Idoli i Šarlo akrobata snimili su zajednički album Paket aranžman na kojem su bili zastupljeni sa pesmama „Krokodili dolaze“, „Zlatni papagaj“ i „Vi“. Smatra se jednim od najboljih i najznačajnijih albuma tadašnje YU rok scene čime je započeo novi talas.

Električni orgazam je u više od 30 godina karijere izdao 12 studijskih, 7 živih i 3 kompilacijska albuma.

## Diskografija

### Singlovi

* "Konobar / I've got a feeling" (Jugoton, 1981.)
* "Dokolica / Dokolica *(Dub verzija)*" (Jugoton, 1982.)
* "Odelo / Afrika" (Jugoton, 1982.)
* "Locomotion / Metal Guru" (Jugoton, 1983.)
* "Kako bubanj kaže / Tetovirane devojke" (Jugoton, 1984.)

### Albumi

* "Paket Aranžman" [*Razni izvođači*] (Jugoton, 1981.) - *učešće*
* "Električni Orgazam" (Jugoton, 1981.)
* "Warszawa '81" (Jugoton, 1981. / *prošireno reizdanje* Yellow Dog Records, 1996.) - *uživo*
* "Lišće prekriva Lisabon" (Jugoton, 1982.)
* "Les Chansones Populaires" (Jugoton, 1983.)
* "Kako bubanj kaže" (Jugoton, 1984.)
* "Distorzija" (Jugoton, 1986.)
* "Braćo i sestre" (Jugoton, 1987.) - *uživo*
* "Letim, sanjam, dišem" (PGP-RTB, 1988.)
* "Seks, droga, nasilje i strah / Balkan Horor Rok" (PGP-RTB, 1992.) - *studijski / uživo*
* "Balkan Horror Rock II" (Master Music, 1993.) - *uživo*
* "Zašto da ne!" (PGP-RTS, 1994.) - *dvostruki*
* "Živo i akustično" (B92, 1996.) - *uživo ("unplugged")*
* "A um bum" (City Records, 1999.)
* "Harmonajzer" (PGP-RTS, 2002.)
* "Breskve u teškom sirupu, vol. 1" (Automatik, 2006.)
* "New Wave" (Automatik, 2007.) - *uživo*
* To što vidiš to i jeste (Dalas 2010)
* Puštaj muziku - uživo 2017 (Longplay)

### Filmska muzika (Srđan Gojković Gile)

* "Kako je propao rokenrol" [*Razni izvođači*] (PGP-RTB, 1989.) - *učešće*
* "Crni bombarder" [*Razni izvođači*] (ZAM, 1993.) - *učešće*

### Kompilacije

* "Najbolje pesme 1980-1988" (Jugoton, 1988.)
* "Najbolje pesme II" (PGP-RTS, 2002.)

## Veze

* Srđan Gojković Gile

## Vanjske veze

* Zvanične stranice
# Crvena Jabuka

**Crvena Jabuka** je ime koje može biti:

naziv sela u Srbiji
* Crvena Jabuka - selo u u opštini Ub u Kolubarskom okrugu, u Srbiji
* Crvena Jabuka - selo u opštini Babušnica u Pirotskom okrugu,

ili u muzici označavati ime grupe
* Crvena jabuka - jugoslovenska muzička grupa
# Oktobar 1864

| Oktobar 1864 |
| --- |
| Podaci
 |
| **Mesto** | Jugoslavija |
| **Žanr** | Rock, Funk, Contemporary Rock, Pop-Rock |
| **Aktivni period** | 1984. - 1992. / 2014. - |
| **Izdavačka kuća** | Jugoton PGP RTB Jugodisk |
| Članovi |
| Tanja Jovićević Igor Veličković Aleksandar Dragutinović Vladan Čohadžić Ivan Jevtić  |
| Bivši članovi |
| Goran Tomanović Željko Mitrović Zoran Karapandža Marko Lalić Dean Krmpotić Ivan Zečević Branko Baćović Dejan Abadić Vuk Dinić Ljubinko Tomanović Slobodan Andrić Deže Molnar Srđan Jovanović  |
| Diskografija |
| *Oktobar 1864* (1987) | *Igra bojama* (1988) | *Crni ples* (1990) |

Beogradska grupa **Oktobar 1864** nastala je 1984. godine. Grupu su osnovali Goran Tomanović, Zoran Karapandža, Željko Mitrović i Dean Krmpotić. Tanja Jovićević se pridružila sastavu krajem 1984. godine.

Prvi album pod nazivom Oktobar 1864. objavljuju 1987. a snimljen je u legendarnom studiju "O". Drugi album Igra bojama izlazi 1988. godine, dok je treći album Crni ples snimljen 1990. godine u studiju RTV Titograd.

Pevačica Tanja Jovićević je posle raspada grupe 1991. godine i oproštajnog koncerta 1992. u beogradskom SKC-u pevala po džez klubovima. Goran Tomanović je osnovao grupu Braća Left, u kojoj je pored njega svirao i Ljubinko Tomanović, sa dvojicom članova grupe Armagedon. Dejan Abadić je nastavio muzičku karijeru u producentsko-aranžerskim vodama. Deže Molnar koji je u grupu došao na snimanju albuma "Crni ples" 1990. godine, nastavio je sa radom na novosadskoj muzičkoj sceni, dok su ostali članovi sastava prestali sa aktivnim bavljenjem muzikom.

Producent prvog albuma "Oktobar 1864" bio je Aleksandar Habić, a kao gost se, između ostalih pojavljuje i jedan od najpoznatijih džez muzičara bivše Jugoslavije Bojan Zulfikarpašić, inače školski drug Željka Mitrovića i Deana Krmpotića.

Produkcijom drugog albuma se bavio Mitar Subotić, poznatiji kao Rex Illusivi, a snimatelj je bio Theodore Yanni, koji se na albumu "Crni ples" našao u ulozi producenta.

Pevačica Tanja Jovićević je nedavno objavila da grupa Oktobar 1864, u izmenjenom sastavu nastavlja sa radom.

## Veze

* Ekatarina Velika
# Rambo Amadeus

Rambo Amadeus 2013.
**Antonije Pušić** (Kotor, 14. juni 1963), poznat kao **Rambo Amadeus**, crnogorski je rok-muzičar. Predstavljao je Crnu Goru na Eurosongu 2012.

## Biografija

Antonije Pušić rođen je 14. juna u Kotoru. Odrastao je u Herceg Novom. Njegov otac je arheolog Ilija Pušić, а majka – spisateljica Bosiljka Pušić.

Pušić je svoj prvi album izdao 1988. godine. Zaključno s 2024. izdato je njegovih šesnaest albuma.

Skovao je riječ turbofolk.

## Diskografija

### Ploče

* *O tugo jesenja* (1988)
* *Hoćemo gusle* (1989)
* *Psihološko-propagandni complet M-91* (1991)
* *KPGS* (1994, koncertni)
* *Lažni car Ščepan mali* (1994)
* *Izabrana dela 1989-1994* (1995, kompilacija)
* *Muzika za decu* (1995)
* *Mikroorganizmi* (1996)
* *Titanik* (1996)
* *Koncert v Kud France Prešeren* (1997, koncertni)
* *Zbrana dela 1* (1998, kompilacija)
* *Zbrana dela 2* (1998, kompilacija)
* *Metropolis B Tour de force* (1998)
* *Don't happy, Be worry* (2000)
* *Bolje jedno vruće pivo nego četiri 'ladna* (2002, koncertni)
* *Oprem dobro* (2005)
* *Hipishizik metafizik* (2008)
* *U domu sindikata* (2011)
* *Best of Rambo Amadeus* (2015, kompilacija)
* *Vrh dna* (2015)
* *Brod budala* (2020)

## Reference