Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Otočna patuljastost

Restauracija *Europasaurusa*. Odrasli *Europasaurus* nije bio mnogo viši od prosječnog čovjeka.
Na Kalifornijskim kanalskim otocima živi patuljasta siva lisica
**Otočna patuljastost** je proces i stanje reduciranja veličine velikih životinja - obično sisavaca, ali također i dinosaura - kada je njihova populacija ograničena na veoma malen prostor, obično otok. Ovaj prirodni proces je drugačiji od namjernog uzgoja patuljastih životinja.

Ovaj proces se odigrao mnogo puta tokom povijesti evolucije. Primjeri patuljaka kod dinosaura su *Europasaurus*, a kod modernih životinja to su životinje poput slonova i njihovih srodnika.

Postoji nekoliko obajšenjenja za mehanizam koji potiče takvu patuljastost. Jedno od njih je da je to odgovor genoma na stres stvoren zbog takve okoline. Drugo je da je to selektivan proces gdje samo manje životinje zarobljene na otoku prežive, jer su količine hrane ograničene. Manje životinje trebaju manje hrane, i time će vjerojatno proći prelomnu tačku gdje je smanjenje populacije dovoljno da se hrana obnovi (i time preživjeli mogu osnovati novu populaciju sličnih sebi).

## Primjeri

Među najpoznatijim primjerima otočne patuljastosti su:

* Dinosauri, uključjući i nedavno otkrivenog *Europasaurusa* s otoka Haţeg u Rumuniji. Drugi patuljasti dinosauri s tog otoka su *Magyarosaurus*, *Rhabdodon* i *Telmatosaurus*.
* Patuljasta forma krokodila iz period rane krede je *Bernissartia*, koji nije bio veći od domaće mačke.
* Izumrle patuljaste krezubice (ljenivci i mravojedi) s Kube, Hispaniole i Portorikoa. Na jednom od otoka ispred karipske obale Paname (Isla Escudo de Veraguas) i danas živi *Bradypus pygmaeus*, patuljasti ljenivac.
* Patuljasti mamuti koji su živjeli na prethistorijskom otoku Santa Rosae, čiji nepotopljeni dijelovi su danas sjeverni otoci kanalskih otoka u Kaliforniji.
* Na današnjim Kalifornijskim kanalskim otocima još uvijek živi patuljasti oblik sive lisice. Veličinom odgovara domaćoj mački, značajno je manja od izvornog oblika.
* Patuljasti slonovi iz nedavne povijesti s Malte, Krete, Cipra i Sicilije.
* Patuljasti stegodonti (srodnici slonova) s Floresa, Sulawesija, Sumbe i Timora.
* Nedavno dokazana zasebna vrsta hominida nazvana *Homo floresiensis*, s otoka Flores u Indoneziji.
* Patuljasti ljudi s Palaua u Mikroneziji, slične veličine kao *Homo floresiensis*.
* Na Borneu još uvijek živi patuljasta podvrsta azijskog slona.
* Sobovi na Spitsbergenu (otok u Svalbardskom otočju) visoki su u ramenima samo 65 cm, dok su na kopnu prosječno visoki oko 110 cm.

Postoji još niz primjera što izumrlih što i danas živućih patuljastih oblika životinja čiji su srodnici na kopnu značajno veći.

Ovaj proces nije vezan isključivo za klasične otoke. Moguć je i u drugim situacijama gdje je jedan ekosustav izoliran od vanjskih utjecaja. To uključuje špilje, pustinjske oaze i izolirane doline.

Proces suprotan ovome je otočni gigantizam, kad inače malene životinje, zbog izostanka prirodnih neprijatelja u izoliranom okolišu, postaju značajno veće od normalnih. Izvrstan primjer otočnog gigantizma je dodo, čiji preci su golubovi.

## Povezano

* Evolucija

## Reference
# Ždrijelo

**Ždrelo** (ek.) ili **ždrijelo** (ijek.), deo prostora iznad grkljana i jednjaka, iza nosne i usne duplje. Kroz ždrelo prolaze hrana i vazduh. Ždrelo je iznutra obloženo sluzokožom. Ždrelo je sastavljeno od većeg broja mišića i opni.Pripada sistemu organa za varenje.
# Washingtonski sporazum o zaštiti vrsta

Zaplijenjena garnitura izrađena od slonovih nogu (Muzej njemačke carine u Hamburgu)
**Washingtonski sporazum o zaštiti vrsta**, (**Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora** (**CITES**)) je u istoj mjeri sporazum kao i organizacija čiji cilj je kontroliranje međunarodne trgovine do mjere da ne može dovesti do ugrožavanja preživljavanja životinjskih i biljnih vrsta. Tekst konvencije CITES dobio je ime po mjestu prvog potpisivanja 3. ožujka 1973. u Washington D.C.. Od tada je prerađen 22. lipnja 1979. u Bonnu i zatim ponovo 30. travnja 1983. u Botsvani.

## Historija

Poticaj donošenju ovog sporazuma bila je spoznaja da je jedan od glavnih uzroka izumiranja nekih vrsta međunarodna trgovina pojedinim životinjama ili dijelovima životinja (npr. koža gmazova, neki "medicinski" preparati, živežne namirnice).

Ovom sporazumu prethodio je Londonski sporazum o zaštiti vrsta iz 1933. godine koji je potpisalo 9 država, a odnosio se uglavnom na krupnu divljač Afrike (ukupno 42 vrste). Već 1964. je krenuo u opticaj prvi prijedlog jednog obimnijeg dokumenta. Korak po korak, države su počele prihvaćati ideju o potrebi šire zaštite živog svijeta tako da su SAD sazvale osnivačku konferenciju kojoj je prisustvovalo 80 država te je 3. ožujka 1973. a stupio je na snagu u zemljama koje su ga prve ratificirale 1. srpnja 1975. godine.

## Vanjske veze

* **CITES - službeni website Popis država članica
# BBC Two

| BBC Two
 |
| --- |
|  |
| započeo s programom | 20. april 1964 |
| vlasnik/ci | BBC |
| format slike | 576i (PAL) 16:9 SDTV |
| udio publike | 7,5% (decembar 2009., ) |
| Država |  Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Nekad znan kao | **BBC2** (20. april 1964 – sredina 1979) **=2=** (sredina 1979 – Uskrs 1986) **TWO** (Uskrs 1986 – 15. februar 1991) *BBC* 2 (16. februar – 3. oktobar 1997) |
| Sestrinski kanal(i) | BBC One, BBC Three, BBC Four, BBC News, BBC Parliament, BBC HD |
| Web-stranica | www.bbc.co.uk/bbctwo |
| **Dostupnost**  |
| zemaljska |
| Analogni | *Normalno na broj 2 (ukida se godine 2012)* |
| Freeview | Channel 2 |
| satelit |
| Freesat | Channel 102 |
| Sky Digital | Channel 102 and BBC UK regipnalna TV na satelitu |
| Sky Digital (IRL) | Channel 142 |
| Astra 2D | 10773H 22000 5/6 |
| kablovska |
| Virgin Media | Channel 102 |
| Ziggo (Nizozemska) | Channel 51 |
| Naxoo (Švicarska) | Channel 214 |
| IPTV preko ADSL-a |
| TalkTalk TV | Channel 2 |
| Online gledanje |
| BBC Online | Watch live (samo UK) |
| TVCatchup | Watch live(samo UK) |
| BBC iPlayer | Watch live (samo UK) |

**BBC Two** (do 1997. poznat kao **BBC2**) je drugi zemaljski televizijski kanal britanske javne TV-mreže BBC. Kao i druge domaće radio i TV-stanice BBC-ja nema reklama, ali je dobro financiran te uživa daleko veću gledanost nego druge javne TV-stanice u svijetu. Godine 1964. je započeo s radom kao druga po redu BBC-jeva britanska TV-stanica, a godine 1967. je postao prva evropska TV-stanica koji je emitirao redovni program u boji. Bio je zamišljen kao svojevrsna "ležerniji" sestrinski kanal BBC One specijaliziran za zabavne i popularne, nasuprot "ozbiljnih" sadržaja.

## Reference

## Vanjske veze

* BBC Two na BBC Online
* BBC Two listings na BBC Online
* BBC Two - Happy 40th Birthday na BBC Online
# Krajolik

Krajolik
Krajolik u Hrvatskom Zagorju
Krajolik kod Sniježnice
Dunav kod Iloka
**Krajolik**, **predio** (ijek.) ili **predeo** (ek.), ili rjeđe **pejzaž**, geografsko je područje, koje je po svojim karakterisikama drugačije od ostalih.

Izraz *rajolik* je koncept koji je kontroverzan unutar geografskih znanosti i primarni mu je značaj u svakodnevnom jeziku. Semantički se dobiva sa sadržajem fizinomičkih karakteristika kao sto su *harmonija, ljepota, jedinstvost, cjelina, specifičnost, raznolikost*  i *posebnost*.

Krajolik se može razlikovati na od prirode stvoreni *(prirodni krajolik)*, i (kulturni krajolik), koji je nastalo ili dominiran ljudskim djelovanjem.

Krajolici mogu biti *anorganski* (pustinja, slano jezero, led) i *organski* (šuma, savana, livade).

U tom smislu je krajolik prostor s tipičnim karakteristikama, obrazaca ili struktura.

Obuhvaća fizičke, biogene i antropogene (uključujući sociogene) strukture, npr. geomorfološke (stijene, pijesak, brda, ravnice), ekološke (voda, šume, livade) i tehničke (kameni zidovi, potporni zidovi, kuće, ceste ) *elemente krajolika.*

I u literaturi kao i u stručnim knjigama se krajolik koristi u četiri značenja, koji imaju zajedništvo, da je krajolik dobije jedinstveni karakter:

1. Izpunjeni ocrt područja koje je geografski relevantno.
2. Slikovit pogled na prostorni objekt, koji uključuje i linija horizonta.
3. Vidljivi dio zemljine površine, koja je iz jedne točke preglediva.
4. Simbol smisla za moderni subjekt, u smislu estetike.

Tokom 17. vijeka pejzažno slikarstvo nastalo je kao specifičan umjetnički žanr u Nizozemskoj.

## Povezano

* Pejzažno slikarstvo
* Pejzažna arhitektura
# Vinograd

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vinograd (razvrstavanje).*
Zasadi vinove loze u Srbiji
Vinograd na otoku Visu
**Vinograd** je poljoprivredno zemljište koje je zasađeno sa vinovom lozom i koje se koristi za vinogradarstvo ili proizvodnju grožđa. Kvalitetu ploda vinograda odlučuju brojni činioci, kao što je npr. lokacija, izloženost suncu, mikroklimatski uslovi i tlo.

## Historija

Najraniji dokazi proizvodnje vina datiraju između 6. i 5. milenijuma pne.
Tehnologiju vinarstva značajno su poboljšali stari Grci, ali najveći napredak je učinjen nakon raspada Rimskog Carstva sa kultivacionom tehnikom, koja je bila uobičajena u cijeloj Evropi.
U srednjovekovnoj Evropi, Katolička crkva je bila odana pristalica vina, koje je bilo neophodno za održavanje katoličke mise. Tokom dugih nestabilnosti srednjeg vijeka, katolički samostani održavali su i razvijali vinogradsku praksu, imajući resurse, sigurnost, stabilnost i interes za poboljšanje kvaliteta svojih vina. Oni su u svom vlasništvu imali najbolje vinograde u Evropi, a *„vinum theologium“* je smatrano za superiornije u odnosu na sve ostale.

Američki vinogradi u Kaliforniji
Vinogradi u Evropi bili su zasađeni raznim vrstama *Vitis vinifera* grožđa. Međutim, krajem 19. vijeka, cijela vrsta je skoro uništena od biljnih vaši slučajno uvedenih u Evropu iz Sjeverne Amerike. Američki vinogradari su razvili sorte vinove loze, kao što je *Vitis labrusca*, koja je otporna na vaši. Sorte vinove loze su spasili tako što su ih kalemili na sorte američkih vinogradara.

## Povezano

* Vinogradarstvo u Srbiji
* Vino
* Grožđe

## Reference

## Literatura

* Phillips, R. (2000). *A Short History of Wine*. Harper Collins. str. 37. ISBN 0-06-093737-8.
# Zvjezdana noć

|  |
| --- |
| Zvjezdana noć |
|  |
| **Vincent van Gogh**, 1889.
 |
| ulje na platnu , 73 × 93 cm |
| Muzej moderne umjetnosti, New York |

**Zvjezdana noć**, Van Goghovo ulje na platnu, slavno remek-djelo postimpresionizma, iz 1889. godine.

## Historija

Van Gogh je ovu sliku naslikao tijekom boravka u umobolnici u Saint Rémyju. Datirana je sa lipanj 1889., mjesec dana nakon njegova dolaska i 13 mjeseci prije samoubojstva. Umjetnik je svom bratu Theu o tom razdoblju napisao:
*“Moja me kukavna bolest tjera da radim s nijemim bijesom, veoma polako, ali bez prekida od jutra do mraka ... Vjerujem da će mi to pomoći da ozdravim.”*

> Vječno je pitanje, je li nam dano da prije smrti spoznamo samo jednu hemisferu. Što se mene tiče, odgovora nema, ali zvijezde me uvijek potiču na razmišljanje.
>
>

## Karakteristike

Umjetnikov kasniji crtež perom i tušem prema slici.Slika prikazuje seoski pejzaž noću, s plošnim brežuljcima u pozadini. To nije tiha, mirna noć, već prizor uznemirenog treperenja elemenata prirode i ljudskog svijeta, dok se selo pruža prema nebu uz spiralne i zapletene pokrete.

Jednostavna otvorena kompozicija, u kojoj tamnoplavo nebo zauzima dvije trećine slike, usredotočena je na odnos između okomitih linija čempresa i zvonika i snažnih izvijenih poteza kistom (kratki, debeli i naočigled neprekinuti) koji, pojačavajući ritam slijeva nadesno i vodeći promatračevo oko, nanose snažan i dinamičan udarac liniji obzora. U sredini neba se nalazi kružni vrtlog boje koji svojim položajem i veličinom postaje središnjim motivom kompozicije. Oblik vrtloga podsjeća na taoistički krug (Yin-Yang) koji je sastavljen od dva suzolika dijela, pozitivnog i svijetlog yanga i negativnog i tamnijeg ženskog yina, koji utječu na sudbinu
Prava izražajna snaga kompozicije proizilazi iz boje – čiste i snažne, s neočekivanom svjetložutom koja naglašava hladnoću plave. Poetski sjaj zvijezda, određen svjetlijim bojama, razvija se u mahnito i neprekidno pulsiranje (poput treptanja pravih zvijezda). Može se reći da je ovo najuspješniji rani pokušaj da se slikarstvu doda još jedna dimenzija – vrijeme.

Van Goghov originalni način slikanja očituje se u slikarskom jeziku, u odvažnosti nanošenja boje, prožimanju površine pokretom i stvaranju kompozicije s dinamičnim kontrastima. Tako su na slici tamno zeleni čempresi naslikani širokim potezima prošarani posvijetljeni odsjajima crvenih i žutih linija, a svijetlo nebo je određeno tamnim obrisom brda.

*Zvjezdana noć* izložena u Muzeju moderne umjetnosti u New Yorku.
## Izvori

## Literatura

* Albert Boime: *Vincent van Gogh: Zvjezdana noć, stvar povijesti, povijest stvari* (dostupno na CD-ROM-u: ISBN 3-634-23015-0 (njemačka verzija))
* *Opća povijest umjetnosti*, Mozaik knjiga, Zagreb, 2003. ISBN 953-196-631-1
* Laurie Schneider Adams, *A History Of Western Art*, McGraw Hill, New York, 2001. ISBN 0-07-231717-5

## Veze

* Suncokreti (Van Gogh)

## Vanjske veze

* *Zvjezdana noć* u online kolekciji MoMA muzeja.
* smARThistory: van Goghova *Zvjezdana noć* Arhivirano 2007-07-09 na Wayback Machine-u
* Don McLean i Sexton, multimedijalna studija van Gogha
# Auvers-sur-Oise

| Over sir Oaz Auvers-sur-Oise
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Francuska
 |
| Region
 | Pariski region
 |
| Departman
 | Val-d'Oise
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2011-01-01) | 6789
 |
| Gustina stanovništva
 | 534,99 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, ljeti UTC+2
 |
| Površina
 | 12,69 km²
 |
| Over sir OazOver sir Oaz (Francuske)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 95760
 |
| INSEE kod
 | 95039
 |

**Over sir Oaz** (francuski: *Auvers-sur-Oise*) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Pariski region, u departmanu Dolina Oaze.

Po podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 6.129, a gustina naseljenosti je iznosila 483 stanovnika/km².

## Demografija

Demografija| 1962. | 1968. | 1975. | 1982. | 1990. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3747 | 5124 | 5808 | 5722 | 6129 | 6789 |

## Reference

## Literatura

* Alexandra Hughes, Alex Hughes, Keith A Reader, Keith Reader, ur. (2001). *Encyclopedia of Contemporary French Culture* (Routledge; Routledge World Reference edition izd.). ISBN 0415263549.
* Robb, Graham (2008). *The Discovery of France: A Historical Geography*. W. W. Norton & Company. ISBN 0393333647.
* Ardagh, John (1991). *France* (Cultural Atlas of izd.). Facts on File. ISBN 081602619X.
* Jones, Colin (1999). *The Cambridge Illustrated History of France* (Cambridge Illustrated Histories izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521669928.
* Sowerwine, Charles (2009). *France since 1870: Culture, Society and the Making of the Republic* (2nd izd.). Palgrave Macmillan. ISBN 0230573398.
* Roberts, William J. (2004). *France: A Reference Guide from the Renaissance to the Present (European Nations)* (European Nations izd.). Facts on File. ISBN 0816044732.

## Vanjske veze

* Izvor podataka: Insee
* Mape i satelitski snimci:
	+ Google maps
	+ MSN-ov atlas sveta Arhivirano 2006-01-26 na Wayback Machine-u
# Intenzitet

**Intenzitet** (od lat. *intensus* - napregnut; općenito znači **snaga**, **jakost**, **jačina**, žestina) je mjera učinka fizikalnog djelovanja, dio je naziva mnogih fizikalnih veličina:

* Jačina električnoga polja (oznaka E) je vektorska fizikalna veličina koja opisuje djelovanje električne sile *F* na česticu električnoga naboja *Q*.
* Jačina gravitacijskoga polja (oznaka g) je vektorska fizikalna veličina koja opisuje izvor gravitacijskoga polja.
* Jačina magnetskoga polja (oznaka H) je vektorska fizikalna veličina koja opisuje uzroke nastanka magnetskoga polja.
* Jačina leće ili optička moć (oznaka j) je fizikalna veličina koja opisuje prelamanje zraka svjetlosti u leći.
* Jačina zračenja ili radijacijski intenzitet (oznaka I) je radiometrijska fizikalna veličina koja opisuje elektromagnetsko zračenje iz točkastoga izvora.
* Jačina zvuka (oznaka I) je fizikalna mjerna veličina koja opisuje energiju zvučnoga vala u vremenskom razdoblju (intervalu) kroz površinu okomitu na smjer širenja vala.
* Jačina svjetla ili luminacijski intenzitet (oznaka Is) je jedna od sedam osnovnih fizikalna veličina koja opisuje snagu elektromagnetskog zračenja točkastog izvora u području frekvencija vidljive svjetlosti.

**Napomena**: u suvremenim se mjeriteljskim normama, gdje god nije nužna, riječ jakost izostavlja (na primjer jakost električne struje naziva se samo električnom strujom).

## Reference
# Maslina

*Za ostale upotrebe, pogledajte Maslina (razvrstavanje).*

| Maslina
 |
| --- |
|  |
| *Olea europaea*, okolica Mrtvog mora, Jordan
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Lamiales  |
| Porodica:
 | Oleaceae  |
| Rod:
 | *Olea*  |
| Vrsta:
 | O. europaea  |
| Dvojni naziv
 |
| Olea europaea L. |

**Maslina** ili **ulika** (*Olea europaea*), suptropska zimzelena biljka iz porodice maslina (Oleaceae).

## Opis izgleda

## Maslina u književnosti i povijesti

U Bibliji spominje se više od tisuću puta. U kršćanstvu je simbol Božje providnosti i brige za ljude. Mojsije je oslobađao ratovanja muškarce, koji su uzgajali masline. Golubica koja se nakon potopa vratila na Noinu arku u kljunu je nosila maslinovu grančicu kao simbol pomirenja Boga i ljudi. Na slikama s prikazom ukazanja anđela Gabrijela Djevici Mariji, vidi se kako anđeo u ruci ima maslinovu grančicu. S mnogo takvih grančica, narod je proslavio Isusov ulazak u Jeruzalem. Isus se znojio krvavim znojem na Maslinskoj gori, okružen mnoštvom maslina, a Isusov križ, bio je po predaji od maslinova i cedrova drva.

Zbog čvrstoće i otpornosti, maslina je simbol snage. Tako je Herkul imao toljagu od maslinova drva, a Odisej je maslinovim kolcem oslijepio Kiklopa. Maslina je simbol odanosti i vjernosti pa je Odisejev i Penelopin bračni krevet bio od panja masline. Homer je maslinovo ulje zvao tekućim zlatom. Hipokrat je maslinovo ulje prepisivao za više od 60 raznih bolesti. Pobjednicima na Olimpijskim igrama, na glave su stavljali maslinove vijence, a za nagradu su dobivali amfore s maslinovim uljem, koje je bilo tada vrlo skupo.

## Uzgoj maslina u svijetu

Glavne zemlje u kojima se proizvodi plod masline (2003.)
| Mjesto
 | Zemlja/regija
 | Proizvodnja (u tonama)
 | Kultivirano područje (u hektarima)
 | Količina (u q/Ha)
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Svijet
 | 17,317,089
 | 8,597,064
 | 20.1
 |
| 1
 | Španjolska
 | 6,160,100
 | 2,400,000
 | 25.7
 |
| 2
 | Italija
 | 3,149,830
 | 1,140,685
 | 27.6
 |
| 3
 | Grčka
 | 2,300,000
 | 765,000
 | 31.4
 |
| 4
 | Turska
 | 1,800,000
 | 594,000
 | 30.3
 |
| 5
 | Sirija
 | 998,988
 | 498,981
 | 20.0
 |
| 6
 | Tunis
 | 500,000
 | 1,500,000
 | 3.3
 |
| 7
 | Maroko
 | 470,000
 | 550,000
 | 8.5
 |
| 8
 | Egipat
 | 318,339
 | 49,888
 | 63.8
 |
| 9
 | Alžir
 | 300,000
 | 178,000
 | 16.9
 |
| 10
 | Portugal
 | 280,000
 | 430,000
 | 6.5
 |
| 11
 | Libanon
 | 275,000
 | 250,000
 | 6.5
 |

## Vanjske veze
# Žuto

*Za ostale upotrebe, pogledajte Žuto (razvrstavanje).*
Žute boje
**Žuta** boja je osnovna primarna boja (uz plavu i crvenu) i također osnovna komplementarna boja (uz cijan i magentu). Nastaje aditivnim miješanjem sljedećih boja: crvena i zelena.
Ima oznaku 1000 do 1037 u RALovu sistemu boja
**Žuta** boja je:

* je osnovna komplementarna boja (uz cijan i magentu)
* nastaje aditivnim miješanjem sljedećih boja: crvena i zelena
* ima u RGB-u vrijednost (255, 255, 0) decimalno ili FFFF00 heksadecimalno
* ima oznaku 1000 do 1037 u RALovu sustavu boja.

**Žuta boja** ima talasnu dužinu od 570 do 590 nm. Asocira na blizinu, toplotu i lakoću. Ne utiče bitnije na fiziološke parametre čoveka i radnu sposobnost. Donekle deluje uravnotežavajuće.

U društvenom životu koristi se termin „žuta štampa“ kojim se označavaju senzacionalistička štampa, pornografija i štampa koja uopšte podilazi „nižem ukusu“ publike zarad finansijske dobiti.
# Revolver

*Za ostale upotrebe, pogledajte Revolver (razvrstavanje).*
Revolver Smith & Wesson 625 .45 in ACP
**Revolver** je naziv za vrstu brzometnog ili poluatomatskog pištolja koje sadrži doboš s mecima koji se okreće zapinjanjem kokota ili povlačenjem okidača.

U pravilu je glomazniji od većine pištolja, ali pouzdaniji za upotrebu i većeg dometa od standardnog poluatomatskog pištolja. Međutim, doboš ograničava broj metaka na 6-8, a i teže ga je puniti. Zbog toga ga danas uglavnom koriste policijske snage.

Prvi moderni revolver je proizveo Samuel Colt 1835. godine, koji su kasnije usavršeni te stekli veliku popularnost u ratovima 19. vijeka.
# Impresionizam

Claude Monet, *Impression, soleil levant*, 1872.
Nastaje u francuskom slikarstvu između 1860 i 1870 godine, a njegovu pojavu najavljuju englezi John Constable i J.M.W. Turner ujedno sa francuskim slikarom Gustave Courbet. Najznačajniji predstavnici a ujedno i osnivači Impresionizma su francuski slikari, Claude Monet, Eduard Manet, Pissaro, Alfred Sisley, Edgar Degas i Auguste Renoir. Njemački Impresionizam predstavljaju **Trübner**, **Liebermann**, **Corinth** i **Slevogt**.

Impresionisti napuštaju atelje da bi slikali "pod vedrim nebom" tj. na otvorenom prostoru (plenerizam). Obala rijeke Sena-e i obala Canal-a ujedno sa šumom Fontainebleu, bili su glavni motivi tog novog slikarstva koje je predstavljalo prirodu preko subjektivne impresije. Impresionisti oslobađaju materiju težine i čvrstine i transformišu energiju čiste svijetlosti u razigrane vesele i senzualne pokrete boja. Esencijalni kriterij ovog umjetničkog smjera se sastoji u prikazivanju predmeta i prirode preko kolorističke analize, sugerisane od strane sunca, svijetlosti i vazduha. Iz tog razloga se gube lokalne boje, i na njihovom mjestu se pojavljuju tačke boja, koje se rekomponuju u samom oku posmatrača. Perspektiva se ne formuliše preko površinske dispozicije na platnu, nego nastaje koloritom i potezima kista na šta utiču promjene atmosfere. Disolucija svijetlosti na tačke i kratke poteze kistom, slijedila je zakon hromatskog simultaneog kontrasta, kojim se alteracija boja koje se nalaze jedna do druge dešava iz razloga zakona komplementarnosti.

Polazeći od takvog tretiranja boje, koji se iz početka nije dogmatski primjenjivao, neoimpresionisti, čiji su glavni predstavnici Georges Seurat i Paul Signac, su evolucionisali ka pointillisme, koristeći naučnu analizu boje.

Cilj impresionizma je stvaranje perfekcionisane iluzije izgleda prirode, gdje sve, pa čak i prolazni efekat atmosfere nad svijetlošću može biti predstavljen. Prikazivanje atmosfere i predstavljanje subjektivne impresije kao duhovni podsticaj, određuju stilistički karakter ovog smjera.
# Musée d'Orsay

Muzej Orsay
**Muzej Orsay** (Musée d'Orsay) je muzej smješten u Parizu, na lijevoj obale Seine u bivšoj zgradi željezničke stanice. Otvoren je godine 1986. i u njemu su izložena brojna umjetnička djela.

## Vanjske veze

* Službena stranica
# Metropolitan

*Za ostale upotrebe, pogledajte Metropolitan (razvrstavanje).*
**Metropolitan** muzej (MET), osnovan 1872., nalazi se na **adresi**: 5th Avenue, Manhattan, New York. Ravnatelj muzeja je *Philippe de Montebello*.
Centralno predvorje muzeja.
Srednjovjekovna postavka.
**Metropolitan** (*Metropolitan Museum of Art*) je muzej umjetnosti u New Yorku utemeljen 1870. i otvoren 1872. godine.

U njemu se nalazi jedna od najznačajnijih zbirka europskog i američkog slikarstva (od braće Van Eyck do suvremenih slikarskih ostvarenja) i primijenjene umjetnosti iz svih dijelova svijeta.

Odjel srednjovjekovne umjetnosti nalazi se u posebnoj zgradi *The Cloisters* u parku *Fort Tyron*.

## Galerija nekih djela u arhivi muzeja

* Braća Limbourg
* Tizian
* Watteau
* Johannes Vermeer
* Monet
* Renoir
* Sisley
* Van Gogh
* Leutze
* Raspelo s križnog puta.
* Trumbull
* Hokusai

## Vanjske veze

* Metropolitan Museum of Art: službene stranice.
* Vremenski pregled Povijesti umjetnosti.
* MET stranice u The New York Times.
* Watsonline: TKatalog knjižnica u METu.
* Umjentička djela u posjedu muzeja.