Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ortogonalna projekcija

**Ortogonalna projekcija** je glavni način predstavljanja predmeta, delova, objekata, mašina,itd. na tehničkim crtežima. Sa perspektive linearna algebre i funkcionalne analize, *projekcija* je linearna transformacija *P* iz vektorskog prostora u sebe tako da je *P*2 = *P*. Ona ostavlja sliku nepromenjenu. Mada apstraktna, ova definicija projekcije formalizuje ideju grafičke projekcije.

## Pogledi

Kod ortogonalne projekcije sve tačke predmeta projektuju se ortogonalno (normalno-pod pravim uglom - 90°) na tri projekcijske ravni :

* V - vertikalnu,
* H - horizontalnu i
* P - profilnu

Na ovaj način se dobijaju tri slike koje definišu predmet. Ove slike zovu se **pogledi**.

Na *vertikalnicu* se projektuje *pogled spreda*, na *horizontalnicu pogled odozdo*, a na *profilnicu pogled sleva*. Tri profilne ravni čine prostorni koordinatni sistem, koji se zasecanjem po određenoj osi zaokreće i svodi u ravanski. Otogonalnom projekcijom se u izvesnom smislu prostor pretvara u ravan. Iz tog razloga je ortogonalna projekcija najpogodnija za crtanje predmeta na tehničkim crtežima.

Moguća su šest pogleda, ali se u praksi najčešće koriste tri, gore pomenuta. Predmet se na tehničkom crtežu po pravilu predstavlja samo u dovoljno broju pregleda.

## Raspored pogleda

Standard definiše dva rasporeda pogleda: evropski i američki.

### Evropski raspored pogleda

* Pogled s preda-crta se po izboru,
* Pogled sleva-crta se desno od pogleda spreda,
* Pogled odozgo-crta se dole,
* Pogled zdesna-crta se levo,
* Pogled odozdo-crta se gore,
* Pogled odpozadi-crta se levo od pogleda zdesna.

### Američki raspored pogleda

* Pogled s preda-crta se po izboru,
* Pogled zdesna-crta se desno od pogleda spreda,
* Pogled odozgo-crta se gore,
* Pogled sleva-crta se levo,
* Pogled odozdo-crta se dole,
* Pogled odpozadi-crta se levo od pogleda zdesna.

## Reference

## Vanjske veze

* Ortogonalna projekcija
* Vrste projektovanja
# Geofon

Geofon
**Geofon** je jednostavan uređaj za registraciju nailazaka seizmičkih valova tijekom mjerenja na kopnu. Sastavljen je od inertne mase ovješene o pero pričvršćeno za magnetično kućište fiksno povezano s površinom tla, oko koje su namotani električni vodiči. Gibanje tla, izazvano nailaskom (seizmički val) seizmičkih valova, pokreće inertnu masu s vodičima u kojima se zbog kretanja unutar permanentnog magnetskog polja inducira struja razmjerna (seizmički val) amplitudi nailazećih seizmičkih valova. Registracija seizmičkih podataka na terenu obavlja se unutar posebnih aparatura u koje dolaze inducirane struje iz geofona.

Seizmički valovi iz podzemlja snimaju se na posebnom rasporedu od 24 ili više grupa geofona ili kanala, prenose do aparature te registriraju na 24 ili više tragova na seizmičkoj snimci ili seizmogramu. Inducirane struje malog intenziteta iz prijamnika odlaze u aparaturu koju čini niza filtara i pojačala te uređaja za digitalizaciju i zapis podataka na magnetske medije. U njoj se ulazni valni oblici prethodno pojačavaju i filtriraju kako bi se uklonile one komponente valnih oblika čija frekvencija pada izvan raspona frekvencija korisnih signala, dok se primjenom posebnih antialiasing filtara uklanjaju frekvencije, koje bi nakon digitalizacije mogle uzrokovati pojavu aliasinga. Nakon toga se tako obrađeni podaci zapisuju u brojčanom ili digitalnom obliku na magnetske vrpce koje služe kao izvorni materijal za dalju obradu.
# Geografski pol

Južni pol Zemlje na karti iz 1583.
**Geografski pol** je zamišljena točka u kojoj planetarna os (os rotacije) probada površinu planeta ili nekog tijela koje se okreće oko svoje osi. U generalnom slučaju govorimo o polovima nebeskih tijela.

Budući da planetarna os probada planetarnu površinu u dvije točke probodišta nazivamo sjeverni pol i južni pol. Na Zemlji su imena polova određena historijskim razlozima, no u generalnom slučaju nije uvijek jasno kako ćemo nazvati polove tijela, s obzirom da im osi mogu biti različito usmjerene. Kada govorimo o tijelima u Sunčevom sistemu uobičajeno se za sjeverni pol tijela uzima pol bliži smjeru zvijezde Sjevernjače.

Neka tijela u Sunčevom sistemu (npr. Saturnov mjesec Hiperion ili asteroid 4179 Toutatis) nemaju definirane polove, zbog svoje kaotične rotacije, uzrokovane nepravilnim oblikom ili gravitacijskim utjecajima obližnjih tijela.

Ako planet posjeduje magnetno polje, polovi se ne moraju poklapati sa magnetnim polovima planeta.

## Veze

* Sjeverni pol
* Južni pol
* Nebeski polovi
# Pravac

Tri pravca u dvodimenzionalnom koordinatnom sustavu. Crveni i plavi pravac su paralelni.
**Pravac** je osnovni geometrijski pojam koji se kao element ravnine ne definira. Svojstva pravca daju se aksiomima.

## Pravac u ravnini

### Aksiomi pravca

* Svake dvije različite točke pripadaju jednom i samo jednom pravcu (kroz dvije točke može se povući samo jedan pravac).
* Postoje tri nekolinearne točke (postoji ravnina)
* Dvije točke su uvijek kolinearne (uvijek je moguće provući pravac kroz njih).

### Presjek dva pravca

Dva pravca koji imaju jednu zajedničku točku se sijeku. Zajednička točka ta dva pravca naziva se sjecište ili presječna točka:

*a* ∩ *b* = {*C*}
### Kolinearne i nekolinearne točke

Točke koje leže na istom pravcu nazivaju se kolinearnim točkama.
Točke koje ne leže na istom pravcu nazivaju se nekolinearnima. Prema aksiomima Euklidske geometrije, postoje barem tri takve točke. Uobičajen primjer za tri nekolinearne točke su vrhovi trokuta.

### Paralelni pravci

Dva pravca koji leže u istoj ravnini i nemaju zajedničkih točaka nazivamo paralelnima.

### Posljedice

* Dva različita pravca imaju najviše jednu zajedničku točku.
* Izvan svaka dva pravca postoji bar jedna točka.

### Pravac u analitičkoj geometriji

U koordinatnom sustavu pravac se određuje jednadžbom pravca. Prema obliku postoje dva tipa jednadžbe.

Postoji implicitni tip oblika WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , gdje parametri *A* i *B* ne mogu istovremeno biti jednaki nuli.

Drugi tip jednadžbe pravca eksplicitni je tip oblika WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .
# Kamion

Kamion za prijevoz tekućih tereta u Australiji
Kamion sa poluprikolicom za prijevoz automobila
Daimler-Lastwagen, 1896
**Kamion** ili **teretno motorno vozilo** je motorno vozilo namenjeno za prijevoz tereta, obično u drumskom saobraćaju.

Pojedine vrste kamione imaju zasebne nazive:

* **Kiper** je kamion koji se koristi u građevinske svrhe, iza vozačke kabine se nalazi prostor (tzv. sanduk) koji je pričvršćen na njegov stražnji dio i po potrebi se može ukositi (u smjeri osi kamiona ili u smjeru okomitom na os kamiona) kako bi se iz nje ispraznio teret. Naziv dolazi od njemačke riječi "kippen", koja znači "nagnuti".
* **Cisterna** je kamion koji ima mogućnost prijevoza tekućih i rasutih tereta npr. naftinih derivata, vode, mlijeka i ostalog.
* **Kamion kran** je kamion koji ima mogućnost pomoću krana izvršiti istovar tereta koji vozi
* **Šleper** ili **tegljač** je vozilo koje za sobom vuče jednu ili više poluprikolica, a koristi se za prijevoz velike količine robe. Njegov naziv potječe od također njemačke riječi "schleppen", koja znači "vući".
* **Labudica** je poluprikolica koja na sebi prevozi teret, vozila ili radne strojeve koji su izvan normiranih gabarita (u pravilu one koji nisu namjenjeni za samostalan prijevoz cestom).

U engleskom jeziku, posebice u Americi **truck** se, osim kamiona, često opisuju terenci i pick-upovi dok se u hrvatskom jeziku za opis manjih kamiona i pick-upova često koristi riječ **kamionet**.

## Proizvođači

* MAN
* Mercedes Benz
* Navistar
* Scania
* Iveco
* Volvo
* DAF
* Hino
* MACK
* Ford
* Freightliner
* Peterbilt
* Renault
* Kenworth
* KAMAZ
* Tatra
* Tata

## Galerija

* Kamion na rampi za carinski pregled
* Kamion s kranom za utovar i istovar tereta
* Kiper
* Kamion sa poluprikolicom za specijalne terete
# Analiza

Adriaen van Ostade, "Analiza" (1666)
**Analiza** (grčki **ανάλυση**, iz starogrčkog glagola *ἀναλύειν, analyein – rastvoriti*, *hrv.* raščlamba) je proces "rastvaranja" koncepta, propozicije, misli, lingvističkog sistema, kao i bilo koje postavke, na "krajnje" ili jednostavnije sastavne delove.

Zavisno od naučne grane se primenjuju različite analitičke metode..

Hemijska analiza, se recimo bavi, identifikovanjem hemijskih elemenata ili rastvora hemijskim ili fizičkim metodama. Pri tome se razlikuju kvalitativna ("Koji hemijski elementi?") i kvantitativna analiza ("Koliko ima određenog hemijskog elementa?").

Većina naučnih grana (npr. socijalne i ekonomske nauke, informatika, itd.) za analizu primenjuju određene statističke alate. Analiza podataka odgovara fazi identifikacije i interpretacije sakupljenih podataka. Cilj takve analize je obično utvrđivanje određenog stanja i ispitivanje uzroka koji su do tog stanja doveli.

Analitička faza je potreban korak pri rešavanju problema ili poboljšavanju situacije.

Jedan od problema analitičkog pristupa u naukama kao i u filozofiji, je taj što on podrazumeva da se samom analizom stanje stvari koje se analiziraju ne menja. Sa ovim problemom se češće može susresti u logici i filozofiji nego u empirijskim naukama, ali i u naučnoj praksi se javlja, kao na primer u kvantnoj fizici.

Mnogi filozofi osporavaju univerzalnu mogućnost primene analize jer, po njima, njena doslovna upotreba pri pokušaju rešavanja većine filozofskih problema dovodi do apsurda. Ovi filozofi su uglavnom pripadnici pravaca direktno suprotstavljenih analitičkoj filozofiji.

## Povezano

* Hemijska analiza
* Matematička analiza
* Muzička analiza
* Psihoanaliza
* Jezička analiza
* Realna analiza
* Harmonijska analiza
* Kompleksna analiza
* Funkcionalna analiza
* Spektralna analiza
# Astrofizika

**Astrofizika** je dio astronomije koji se bavi proučavanjem fizike svemira, uključujući luminozitet, gustoću, temperaturu i kemijski sastav zvijezda, nastanak i evoluciju galaksija, svojstva međuzvjezdanog prostora, fizikalnu kozmologiju, svojstva crnih rupa i drugih pojava na nebu.

## Povezano

* Astronomija
# Odron

**Odron** (engleski: *Rockfall*, njemački: *Absturz*, ruski: Obvalь) je stenovita masa ili blok odvojen od zaleđa i survan u njegovo podnožje. Odron je geomorfološki oblik nastao koluvijalnim procesom, tj. naglim otkidanjem i stropoštavanjem stenske mase niz strme padine.

## Uzroci nastanka

Uzrok odronjavanja može biti endogeni ili egzogeni. Odroni se vrlo često javljaju prilikom snažnih zemljotresa ili vulkanskih erupcija. Potkopavanje prirodnim procesima (fluvijalni, proluvijalni, glacijalni, marinski) takođe često dovodi do odronjavanja.

Odrone često može izazvati i ljudska aktivnost napažljivim zasecanjem stenovite mase.

## Karakteristike

Po odvaljivanju blok se pretura ili samo smiče, ali za razliku od oburvavanja u prvom trenutku se ne kreće daleko niz padinu već, ostaje u blizini stenovite mase od koje je odvaljen. Pri tom nastaje mrvljenje duž površina smicanja kao i do raspucavanja bloka. Stari naziv za odron je *urvina*.

Prilikom kretanja niz padinu materijal prelazi put (u zavisnosti od reljefa) obično od dekametarskih do hektometarskih dužina. Tokom kotrljanja niz padinu krupni blokovi se razbijaju i usitnjavaju. Materijal se akumulira u podnožju padine. Zaobljavanja i klasifikacije po krupnoći pri odronjavanju nema.

Odron se odlikuje relativno malom količinom drobine i jednim ili više većih stenskih blokova, koji mogu imati i po više desetina kubika. Odronom mogu biti zahvaćene čvrste, vezane stene, poluvezane ali i rastresite.

## Reference
# Požar

*Za ostale upotrebe, pogledajte Požar (razvrstavanje).*
Šumski požar
**Požar** je nekontrolirano gorenje koje nanosi materijalnu štetu ili ugrožava ljudske živote.

S obzirom na raširenost iskorištavanja vatre, opasnost od požara postoji unatoč mjerama opreza i požari su česta pojava. Požar se pojavljuje i razvija pod različitim okolnostima.

## Klasifikacija požara

Može se izvršiti na nekoliko načina. S gledišta vatrogasnih intervencija požare možemo podjeliti po fazama razvoja, po obujmu i veličini, po mjestu gdje se razvijaju, po vrsti gorive stvari.

Faze požara: početna, razbuktala i faza živog zgarišta

Obujam požara: mali, srednji, veliki i katastrofalni

U malom požaru zahvačena je manja količina gorive tvari. Može se ugasiti lako. U srednjem požaru gori jedna prostorija neke zgrade ili više njih a u velikom cijela zgrada, tvornica ili velika površina
# Zgrada

Građevina u Tel Avivu
**Građevina** je samostalna i stabilna konstrukcija koju je sagradio čovek i koja služi kao lokal za ljude, ljudske aktivnosti, zaštitu, skladištenje i sl. ili kostrukcija koju čovek upotrebljava u određenu svrhu (npr. most). Građevina koja je namenjena za stanovanje zove se kuća ili stambena zgrada.

## Karakteristike

Svaka građevina poseduje neke od sledećih osnovnih podsistema:

* Noseće konstrukcije
* Arhitektonski elementi
* Električnu instalaciju
* Vodoinstalaciju i kanalizaciju
* Grejanje, ventilaciju i klimatizaciju
* Protivpožarnu instalaciju
* Liftove itd.

## Građevinski materijali

Materijali koji se koriste u gradnji:

* Drvo
* Kamenje
* Beton
* Opeka
* Keramičke pločice
* Gips
* Čelik
* Asfalt
* Staklo itd.

## Povezano

* Arhitektura
* Građevinarstvo
* Inženjerstvo
* Urbanizam
# Sedimenti

**Sedimenti** (lat. *sedimentum* = talog) taložine su trošnog materijala (šljunka, pijeska, gline i sl.) ili otopina (vapna, soli, gipsa i sl.) u moru (*morski ili marinski sedimenti*), jezeru (*jezerski ili lakustrijski sedimenti*), rijeci (*riječni ili fluvijalni sedimenti*) ili na kopnu (*eolski sedimenti*, tj. oni koji su nataloženi vjetrom, *sipari* i sl.). Mehaničkim raspadanjem nastaju *mehanički sedimenti*, a kemijskim otapanjem *kemijski sedimenti*. Materijalom organskog porijekla nastaju *organogeni sedimenti*.

## Povezano

* Sedimentologija
# Valdivia

| Valdivia
 |
| --- |
| Panorama grada na rijeciPanorama grada na rijeci |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Čile
 |
| **Regija** | Los Ríos
 |
| **Provincija** | Valdivia
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Alcalde** | Omar Guzmán
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 45.9 km²
 |
| **Visina** | 5
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2017.)
 |
|  - **Grad** | 150,727
 |
|  - **Gustoća** | 3,287 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC-3 (UTC)
 |
| **Poštanski broj** | 5090000
 |
| Karta
 |
| Valdiviaclass=notpageimage| Pozicija Valdivie u Čileu
 |

**Valdivia** je grad u sredini Čilea u kom živi 150,727 stanovnika

Valdivia je administrativni centar Regije Los Ríos i Provincije Valdivia.

## Geografija

Valdivia se prostire duž ušća rijeka Calle-Calle i Cruces, koje kod Valdivije formiraju rijeku Valdiviju. Grad je udaljen 18 km od Tihog oceana.

Pogled na grad i rijeku Calle-Calle
Centar grada
## Historija

Iako je osnovana još 1552. kao važna utvrda španjolskog kolonijalizma Valdivia je doživjela procvat tek od sredine 19. vijeka, kad se u grad doselilo puno njemačkih kolonista, koji su svojim kapitalom i znanjem unaprijedili privredu grada.

Historijski centar grada leži na južnoj obali rijeke Calle-Calle, to je još i danas trgovački i administrativni centar grada sa najviše stambenih kvartova. Tu se nalazi i luka, brodogradilište i radionice za popravak željezničkih vagona.

Grad je sa svojim industrijskim predgrađima na sjevernoj obali rijeke Calle-Calle, povezan sa dva mosta, a jednim velikim mostom preko rijeke Valdivia sa pacifičkom obalom.

Valdivia je od 1954. sjedište Južnog univerziteta (Universidad Austral).

Valdivija je zajedno sa svojom lukom Corral teško oštećena u Potresu 1960 i tsunamiju koji je uslijedio nakon njega.
Zbog tog se posljedice vide još i danas svuda po gradu, jer su brojne građevine podignute kao montažne, od valovitog lima.

## Privreda

Valdivija je grad prehrambene i drvne industrije, a ima i štavionice kože i tvornice metalnih proizvoda.

## Transport

Gotovo sva njegova važna pomorska trgovina obavlja se šlepovima po rijeci Valdiviji do morske luke Corral, na ušću rijeke.

Pored grada prolazi Panamerički autoput, tako da je odlično povezan sa ostalim čileanskim gradovima, pored tog povezan je željezničkom prugom a ima i mali aerodrom / *Aerodromo las Marias* (ICAO: SCVL).

## Pobratimski gradovi

|  |  |
| --- | --- |
| * Neuquén, Argentina
* Hamburg, Njemačka
* Mount Pleasant, Michigan, Sjedinjene Američke Države
 | * Tacoma, Washington, Sjedinjene Američke Države
* Cluj-Napoca, Rumunjska
 |

Valdivia\_panorama.jpg

## Reference

## Vanjske veze

* *Ilustre Municipalidad de Valdivia* (službene stranice) Arhivirano 2020-10-21 na Wayback Machine-u (`es`)
* *Valdivia, Chile* (`en`)
# Mercallijeva ljestvica

**Mercalli-Cancani-Siebergova ljestvica (MCS ljestvica)** češće nazivana samo kao **Mercallijeva ljestvica**, definira pojave i promjene koje potresi izazivaju kod ljudi i životinja uz ocjenu veličine štete na objektima te sagledavanje promjena u prirodi kao posljedice potresa. U Hrvatskoj je u službenoj upotrebi od 1964. godine. Naziv je dobila po inicijalima seizmologa Mercalli, Cancanija i Sieberga, koji su je i definirali.

| Stupanj
 | Naziv
 | Kratki opis karakteristika
 |
| --- | --- | --- |
| **1.** | **Nezamjetljiv potres** | Bilježe ga jedino seizmografi.
 |
| **2.** | **Jedva osjetan potres** | Osjeti se samo u gornjim katovima visokih zgrada.
 |
| **3.** | **Lagan potres** | Tlo podrhtava kao kad ulicom prođe automobil.
 |
| **4.** | **Umjeren potres** | Prozorska okna i staklenina zveče kao da je prošao težak teretni automobil.
 |
| **5.** | **Prilično jak potres** | Njišu se slike na zidu. Samo pojedinci bježe na ulicu.
 |
| **6.** | **Jak potres** | Slike padaju sa zida, ormari se pomiču i prevrću. Ljudi bježe na ulicu.
 |
| **7.** | **Vrlo jak potres** | Ruše se dimnjaci, crijepovi padaju sa krova, kućni zidovi pucaju.
 |
| **8.** | **Razoran potres** | Slabije građene kuće se ruše, a jače građene oštećuju. Tlo puca.
 |
| **9.** | **Pustošni potres** | Kuće se teško oštećuju i ruše. Nastaju velike pukotine, klizišta i odroni zemlje.
 |
| **10.** | **Uništavajući potres** | Većina se kuća ruši do temelja, ruše se mostovi i brane. Izbija podzemna voda.
 |
| **11.** | **Katastrofalan potres** | Srušena je velika većina zgrada i drugih građevina. Kidaju se i ruše stijene.
 |
| **12.** | **Veliki katastrofalan potres** | Do temelja se ruši sve što je čovjek izgradio. Mijenja se izgled krajolika, rijeke mijenjaju korito, jezera nestaju ili nastaju.
 |
# Lista potresa u Azerbejdžanu

**Spisak potresa u Azerbejdžanu** nalaze se najjači potresi u istoriji teritorije današnjeg Azerbejdžana.

## Spisak

| Datum
 | Vrijeme nastanka
 | Epicentar
 | Geografska dužina
 | Geografska širina
 | Žrtve
 | Magnituda
 | Bilješke
 | Izvori
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 427
 |  | Gandža
 | 40.5
 | 46.5
 |  | 6,7
 |  |  |
| 906
 |  | Qıvraq, Nahčivan
 | 39.78
 | 44.88
 |  | 6,2
 |  |  |
| 30. septembar 1139
 | Noć
 | Gandža
 | 40.40
 | 46.23
 |  | 6,3
 |  |  |
| 25. novembar 1667
 |  | Šamakhi
 | 40.60
 | 48.60
 | 80.000 poginula
 | 6,9
 |  |  |
| 4. januar 1669
 |  | Šamakhi
 | 40.60
 | 48.60
 | 7.000 poginula
 | 5,7
 |  |  |
| 9. august 1828
 | 16:00 (UTC+04:00)
 | Šamakhi
 | 40.70
 | 48.40
 |  | 5,7
 |  |  |
| 2. januar 1842
 | 22:00 (UTC+04:00)
 | Baku
 | 40.5
 | 50.0
 |  | 4,3–5,0
 |  |  |
| 11. juni 1859
 | 13:00 (UTC+04:00)
 | Šamakhi
 | 40.70
 | 48.50
 | 100 poginula
 | 5,9
 |  |  |
| 13. februar 1902
 | 09:39:30 (UTC+04:00)
 | Šamakhi
 | 40.70
 | 48.60
 | 86 poginula
 | 6,9
 |  |  |
| 27. april 1931
 | 16:50:45 (UTC+04:00)
 | Zangezur
 | 39.40
 | 46.00
 | 390–2.890 poginula
 | 6,4
 |  |  |
| 4. juni 1999
 | 09:12:50 (UTC+04:00)
 | Ağdaş, Ucar
 | 40.80
 | 47.45
 | 1 poginula
 | 5,4
 |  |  |
| 25. novembar 2000
 | 18:09:11 (UTC+04:00)
 | Baku
 | 40.25
 | 49.95
 | 26 poginula
 | 6,8
 |  |  |
| 7. maj 2012
 | 09:40 (UTC+04:00)
 | Rajon Zaqatala
 | 41.54
 | 46.77
 | 15 povrijeđenih
 | 5,6
 |  |  |
| 5. juni 2018
 | 18:40:30 (UTC+04:00)
 | Rajon Zaqatala
 | 41.53
 | 46.79
 | 1 poginula 31 povrijeđenih
 | 5,4
 |  |  |

## Izvori
# Zastava Venezuele

Zastava Venezuele
Zastava Venezuele sa grbom
**Zastava Venezuele** potječe iz 1811. Tada su usvojene tri glavne boje ove zastave: žuta, plava i crvena i raspoređene kao tri horizanalne pruge. Zvijezde i grb su dodani kasnije.

Žuta boja na zastavi predstavlja bogatstvo, plava hrabrost a crvena nezavisnost od Španjolske.

U 19. stoljeću na zastavu su dodane 7 zvjezdica koje su predstavljale pokrajine Venezuele: Barcelona, Barinas, Caracas, Cumaná, Margarita, Mérida i Trujillo, sve ujedinjene u ratu za nezavisnost. 20. studenog 1817. na zastavu je stavljena i 8. zvijezdica kao simbol novo-oslobođene provincije Guayana.

1954. usvojene su i mornarska i civilna zastava koje u gornjem desnom uglu imaju grb. Na grbu se nalazi konj u galopu, a 2006. njegov smjer trčanja je promijenjen.
# Grb Venezuele

Grb Venecuele
**Grb Venecuele** je usvojen od strane kongresa 18. aprila 1836. Grb u današnjem obliku datira iz 1954. Sastoji se od štita u bojama nacionalne zastave. U gornjem lijevom uglu se nalazi pšenica sa dvadeset strukova koji predstavljaju dvadeset država Venecuele. O gornjem desnom uglu se nalaze dvije zastave Venecuele, kao i mač, sablja i koplje. U donjem dijelu štita se nalazi divlji bijeli konj, predstavlja konja Simón Bolívara. Iznad štita su dva roga ispunjena prirodnim bogatstvima, a oko štita maslinova i palmina grana. Ispod štita je traka sa natpisom:

|  |  |
| --- | --- |
| *19 de Abril de 1810* (19. april, 1810)
 | *20 de Febrero de 1859* (20. februar, 1859)
 |
| *Independencia* (Nezavisnost)
 | *Federación* (Federacija)
 |
| *República de Venezuela* (Republika Venecuela)
 |

## Povezano

* Zastava Venecuele
# Gloria al Bravo Pueblo

| Gloria al Bravo Pueblo |
| --- |
| *Srpskohrvatski:* Slava hrabrom narodu |
|  |
|

---

 **himna  Venezuela**

---

 |
| Tekst | Vicente Salias, 1810. |
| Muzika | Juan José Landaeta |
| Usvojena | 25. svibnja 1881. |
|

"Gloria al Bravo Pueblo" (instrumental)

*Problemi sa slušanjem datoteke? Pogledajte pomoć.* |

**"Gloria al Bravo Pueblo"** (srpskohrvatski: *Slava hrabrom narodu*), znana i kao "Venezuelanska Marseljeza" (španjolski: *La Marsellesa Venezolana*), državna je himna Venezuele od 25. svibnja 1881. godine, kada ju je u tom svojstvu usvojio predsjednik Antonio Guzmán Blanco. Radi se o patriotskoj pjesmi koju još 1810. godine napisao liječnik i novinar Vicente Salias, a koju je uglazbio Juan José Landaeta; prema predaji, pjesma je od 1840. godine dobila nadimak "Venezuelanska Marseljeza" zbog sličnosti s francuskom himnom. Osim za uobičajene svrhe državnog protokola i tokom sportskih natjecanja, venezuelanska hima se svakodnevno pušta na svim radio i televizijskim prijenosima u zemlju i to čak tri puta, u 06:00, 12:00 i 00:00.

U novije vrijeme su se pojavile teze kako su stvarni autori himne Andrés Bello (tekst) i Lino Gallardo (muzika), međutim za to ne postoje nikakvi konkretni dokazi, a teze nisu naišle na odjek među narodom i venezualanskim historičarima.