Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Federacija

*Za ostale upotrebe, pogledajte Federacija (razvrstavanje).*
**Federacija** (ili **savezna država**) je naziv za složenu državu, odnosno političku uniju dviju ili više država koja posjeduje vlastiti međunarodnopravni subjektivitet, a na koje su države-članice prenijele dio svog suvereniteta.

Organizacija i institucije federacije su u pravilu ustanovljene ustavom, a federalna vlast u svom djelovanju, za razliku od vlasti konfederacije, nije odgovorna državama-članicama.

Smatra se da su federacije u svom modernom obliku javile tek u 18. vijeku, pri čemu se kao klasični primjer spominje SAD nakon donošenja Ustava 1787. godine.

Federalno uređenje se nakon toga obično javlja kod država koje odnosno imaju veliku površinu - pa tako, s izuzetkom NR Kine koja je unitarna država, sve površinom najveće države na svijetu imaju federalno uređenje. Federalno uređenje, mada nešto rjeđe, karakteristika etnički, vjerski i kulturno herterogenih država, pri čemu se kao klasični primjer uzima Švicarska. Federalno uređenje se ponekad može javiti i kod etnički, vjerski i kulturno homogenih država kao što su Austrija i Njemačka.

Federacije obično nastaju direktnim spajanjem prethodno samostalnih država, odnosno evolucijom konfederacije u federaciju. Rjeđe, i to pogotovo u 20. vijeku, federacije mogu nastati od unitarnih država, pri čemu je klasičan primjer Jugoslavija.

U posljednje vrijeme se zbog snažnog regionalizma, odnosno devolucije i stvaranja širokih autonomnih entiteta u nekim zapadnoevropskim državama ponekad briše granica između visokocentralizirane federacije i unitarne države.

Uz federaciju se vezuje i ideologija koja se naziva federalizam.
# Predsjednik Venezuele

| Predsjednik Venezuele
 *Presidente de la República Bolivariana de Venezuela* |
| --- |
| **Predsjednička zastava** |
| **Inkumbent Delcy Rodríguez (vršiteljica dužnosti)** od 5. siječnja 2026. |
| Titula | Njezina Ekscelencija |
| Sjedište | Palača Miraflores  Caracas, Venezuela |
| Mandat | Šest godina Uz neograničen reizbor |
| Inauguracijski držac | Cristóbal Mendoza |
| Prvi | José Antonio Páez |
| Formiranje | 13. siječnja 1830. (aktualna forma) |
| Zamjenik | Potpredsjednik Venezuele |

**Predsjednik Bolivarske Republike Venezuele** (španjolski: *Presidente de la República Bolivariana de Venezuela*) je istovremeno i izabrani šef države i predsjednik vlade u sklopu predsjedničkog sustava koji postoji u Venezueli. Predsjednik Republike je šef izvršne grane vlasti, a istovremeno obnaša i dužnost vrhovnog zapovjednika Nacionalnih bolivarskih oružanih snaga. Prema ustavu iz 1999., mandat predsjednika traje šest godina, a od 2009. godine ne postoji ograničenje u broju (uzastopnih) reizbora.

Institucija predsjednika postoji još od 1811. godine, kada je Venezuela proglasila nezavisnost od Španjolskog Imperija; prvi predsjednik bio je Cristóbal Mendoza. Od 1821. do 1830. godine, Venezuela je bila dio Velike Kolumbije tako da je venezuelansku egzekutivu "usisala" centralna vlast u Bogoti. Kada je Venezuela proglasila nezavisnost od federalne države, José Antonio Páez je obnovio instituciju predsjednika. Od tog trenutka pa do danas, svaki šef države u Venezueli držao je titulu Predsjednika.

## Povezano

* Spisak predsjednika Venezuele
* Potpredsjednik Venezuele (spisak)

## Vanjske veze

* Official website of the Presidency of Venezuela (`es`)
* Official website of the Venezuelan Government (`es`)
# Delcy Rodríguez

| Delcy Rodríguez
 |
| --- |
|  |
|

---

Predsjednica Venezuele (vršiteljica dužnosti) |
| *Inkumbent* |
| Mandat 5. januara 2026.
 |
| Potpredsjednik
 | *ona sama* |
| Prethodnik
 | Nicolás Maduro
 |
|

---

Potpredsjednica Venezuele
 |
| *Inkumbent* |
| Mandat 14. juna 2018.
 |
| Prethodnik
 | Tareck El Aissami
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 18. maja 1969.  (1969-05-18)  Caracas, Venezuela
 |
| Politička stranka
 | PSUV
 |
|  |

**Delcy Rodríguez** (Caracas, 18. maja 1969.) je venezuelanska pravnica, diplomatkinja i političarka koja obnaša dužnost vršiteljice dužnosti predsjednice Venezuele nakon zarobljavanja Nicolása Madura 3. januara 2026.

## Biografija

Od 2018. obnaša i dužnost potpredsjednice Venezuele.

Tijekom predsjedništava Huga Cháveza i Madura obnašala je više dužnosti. Bila je ministrica narodne moći za komunikacije i informacije od 2013. do 2014.,
ministrica vanjskih poslova od 2014. do 2017.,
predsjednica Ustavotvorne skupštine Venezuele od 2017. do 2018. te ministrica nafte od 2024. do 2025.

Članica je nacionalnog vodstva Ujedinjene socijalističke stranke Venezuele.

Europska unija, Sjedinjene Američke Države i Kanada uveli su joj sankcije zbog navodnih kršenja ljudskih prava i njezine uloge u političkoj krizi u zemlji.

Njezino potpredsjedništvo bilo je sporno u razdoblju od 2019. do 2023.

Navodi se da je uspjela stabilizirati venezuelansko gospodarstvo nakon višegodišnje krize te povećati proizvodnju nafte unatoč pooštrenim američkim sankcijama.

Dana 3. januara 2026. u američkoj operaciji Maduro je zarobljen, čime je Rodríguez preuzela dužnost vršiteljice dužnosti predsjednice, uz nejasnu buduću ulogu u državnoj upravi. Nakon toga pojavila se na državnoj televiziji tvrdeći da je Maduro jedini predsjednik Venezuele. Vrhovni sud pravde Venezuele naložio je da Rodríguez preuzme dužnost vršiteljice dužnosti predsjednice.

## Reference
# Narodna skupština (Venezuela)

| Narodna skupština *Asamblea Nacional* |
| --- |
| 4. saziv Narodne skupštine |
|  |
| Vrsta |
| Vrsta | jednodomni |
| Vodstvo |
| Predsjednik | Juan Guaidó, MUD/VP (od 5. siječnja 2018.) |
| Struktura |
|  |
| Političke grupe | **Manjinska vlada (55) PSUV (52)
* PCV (2)
* VBR (1)

**Opozicija (112) PJ (33)
* AD (25)
* UNT (18)
* VP (14)
* LCR (4)
* MPV (4)
* ProVen (2)
* CC (2)
* AP (2)
* VV (1)
* ABP (1)
* GE (1)
* Indijanci (3)
* Nezavisni (2)
 |
| Izbori |
| Posljednji izbori | 6. prosinca 2015. |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  Savezna zakonodavna palača, Caracas, Venezuela |

**Narodna skupština** (španjolski: *Asamblea Nacional*) je jednodomni parlament Venezuele, odnosno zakonodavna grana vlasti u toj zemlji. Zastupnici u Narodnoj skupštini biraju se na petogodišnji mandat kroz "univerzalo, direktno, osobno i tajno" glasovanje, djelomično kroz direktne izbore u izbornim krugovima po saveznim državama, a djelomično kroz proporcionalni sustav temeljan na političkim strankama po saveznim državama. Parlament zasjeda u Saveznoj zakonodavnoj palači u Caracasu.

Broj zastupnika u Narodnoj skupštini nije fiksan. Svaka savezna država i distrikt glavnog grada daju po tri fiksna zastupnika, dok se ostali broj zastupnika po saveznim državama računa tako da se ukupan broj stanovnika svake savezne države podijeli s 1.1% ukupne populacije Venezuele. Tri zastupnička mjesta rezervirana su za indijansko stanovništvo, a bira ih se zasebno i to od strane svih stanovnika, ne samo onih s indijanskim porijeklom. Za izbore 2015. godine, broj zastupnika iznosio je 167.

Aktualna Skupština uređena je Ustavom iz 1990. godine, a prvi izbori temeljem novog ustava održani su u srpnju 2000. godine. U periodu kada je Hugo Chávez vladao zemljom, Narodna skupština je uglavnom imala formalnu ulogu bez velike realne moći, uz dominaciju Chávezove koalicije. Međutim, 2015. godine je opozicijska koalicija MUD preuzela je uvjerljivu većinu u Narodnoj skupštini, što je bio enorman udarac za predsjednika Nicolása Madura. Suočen s masovnim prosvjedima i jačanjem opozicije u parlamentu, Maduro je preko njemu sklonog Vrhovnog suda pravde u ožujku 2017. godine ukinuo ovlasti Narodnoj skupštini u potezu kojeg su mnogi opisali kao "autopuč". Isti sud je već u travnju vratio sve ovlasti parlamentu, međutim potez je samo dodatno pojačao prosvjede i dao veći legitimitet parlamentarnoj opoziciji.
# Venezuelanski bolívar

| Bolívar soberano |
| --- |
| *bolívar soberano venezolano* |
| Stara serija venezuelanske valute |
| ISO 4217 |
| Kod | VES |
| Denominacije |
| Podjedinica |  |
|  1⁄100 | céntimo  |
| Simbol | Bs.S./Bs. |
| Novčanice | Bs.S. 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 |
| Kovanice | c 50 Bs.S. 1 |
| Demografija |
| Korisnici |  Venezuela |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Centralna banka Venezuele |
| Vrijednost |
| Inflacija |  >80,000% (2018.) |

**Venezuelanski bolívar soberano** (ISO 4217: **VES**) je službena valuta u Venezueli. Dijeli se na 100 céntima, a u domaćem platnom prometu označava se simbolom Bs.S.

Bolívar fuerte je zamijenio dotadašnji bolívar (ISO 4217: VEB) 1. siječnja 2008. godine u omjeru 1000:1. Bolívar je naziv valute u Venezueli od 1879. godine, a ime je dobio po južnoameričkom borcu za slobodu Simónu Bolívaru. Novčanice i kovanice izdaje Centralna banka Venezuele, i to: kovanice od 1, 5, 10, 12.5, 25, 50 céntima i 1 bolivara, te novčanice od 2, 5, 10, 20, 50 i 100 bolívara fuerte.

## Vanjske veze

* Središnja banka Venezuele
# .ve

**.ve** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Venecuelu.

## Vanjske veze

* IANA informacije o .ve domenu Arhivirano 2008-09-07 na Wayback Machine-u

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Hugo Chávez

| Hugo Chávez
 |
| --- |
|  |
|

---

63. predsjednik Venezuelea |
| Mandat 2. veljače 1999. – 12. travnja 2002. 14. travnja 2002. – 5. ožujka 2013.
 |
| Prethodnik
 | Rafael Caldera
 |
| Nasljednik
 | Nicolás Maduro
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 28. lipnja 1954.  Sabaneta, Venezuela
 |
| Smrt
 | 5. ožujka 2013.  Caracas, Venezuela
 |
| Politička stranka
 | Pokret Pete Republike (1997–2007) GPP (2011–2013) Ujedinjena socijalistička partija (2007–2013) |
| Supružnik
 | Nancy Colmenares (razvod) Marisabel Rodríguez (razvod) |
|

---

Potpis
 |
|  |
| a Chávez je tokom pokušaja puča 2002. godine smijenjen s pozicije na ukupno dva dana. Ipak, njegov mandat se može smatrati kontinuiranim jer je odluka o smjeni poništena po povratku na vlast.
 |

**Hugo Rafael Chávez Frías** (Sabaneta, 28. 6. 1954. - 5. 3. 2013) bio je venezuelanski profesionalni vojnik i ljevičarski političar, koji je od 1999. do smrti služio kao predsjednik Venezuele. Njegov mandat je na unutrašnjem planu obilježilo inzistiranje na socijalističkoj ekonomskoj politici, nacionalizacija naftne industrije i korištenje prihoda od nafte za financiranje izdašne socijalne države - mjere koje je Chavez prozvao bolivarskom revolucijom, a koje su kasnije poslužile kao izvor za brojne druge latinoameričke zemlje u kojima su na vlast tokom 2000-ih došli ljevičari. Njegova politika je, s druge strane izazvala žestoke otpore u samoj Venezueli, gdje ga je dio javnosti smatrao populističkim demagogom i diktatorom, ali i kritike, pogotovo u SAD i drugim zapadnim državama, gdje mu se zamjeralo prijateljstvo s Kubom i Iranom. Chavez je 2002. godine nakratko zbačen u neuspjelom državnom udaru, a potom se suočio sa velikim štrajkom zaposlenika u naftnim kompanijama. Za predsjednika je izabran četiri puta (1998, 2000, 2006, 2012), a tokom njegovog mandata je u Venezueli održano šest referenduma na kojima su - s izuzetkom 2007. godine - birači prihvatili njegove prijedloge o ustavnim izmjenama i bolivarskim društvenim reformama.

Chavez je posljednji put izabran za predsjednika u trenutku kada je bio teško bolestan, te nije mogao položiti zakletvu. Dužnost je preuzeo potpredsjednik Nicolas Maduro.

## Vanjske veze

| Političke funkcije
 |
| --- |
| Prethodi: **Rafael Caldera** | **63. predsjednik Venezuele** 2. travnja 1999. – 5. ožujka 2013.
 | Slijedi: **Nicolás Maduro** |
# Bolivarska revolucija

Venezuelanski vojnici nose crvene s Chávezovim očima. Na zastavi piše: "*Chávez vive. La lucha sigue.*" (srpskohrvatski: "Chávez živi. Borba se nastavlja.")
**Bolivarska revolucija** (španjolski: *Revolución bolivariana*) ili **Venezuelanska revolucija** (španjolski: *Revolución venezolana*) je naziv za još uvijek aktualni ljevičarski politički pokret u Venezueli kojega je osnovano i pokrenuo Hugo Chávez, osnivač MVR-a/PSUV-a te bivši predsjednik te zemlje. Pokret je nazvan u čast Simóna Bolívara, istaknutog južnoameričkog revolucionara i borca protiv španjolske kolonijalne vlasti, koji je tokom XIX. vijeka bio zaslužan za ostvarivanje venezuelanske nezavisnosti. Prema Chávezu i njegovim pristašama, Bolivarska revolucija ima za cilj izgraditi međuameričku koaliciju s ciljem implementiranja bolivarizma, nacionalizma i državne ekonomije. Službeni postulati Bolivarske revolucije su:

* Nacionalna nezavisnost
* Ujedinjenje Latinske Amerike, ili barem Južne Amerike
* Sudjelovanje građana u politici kroz plebiscite i referendume
* Ekonomska samostalnost
* Etika službe narodu
* Pravedna raspodjela dobiti od nafte
* Borba protiv korupcije

Službeno geslo Bolivarske revolucije inicijalno je glasilo "*Domovina, socijalizam, ili smrt*", međutim isto je promijenjeno na Chávezov 57. rođendan, kada je javnosti objavio da boluje od karcinoma te da ide na liječenje. Novo geslo je "*Socijalistička domovina i pobjeda, živjet ćemo i izaći ćemo kao pobjednici*". Većina reformi u sklopu revolucije provodile su se kroz Bolivarske misije, seriju socijalnih programa implementiranih tokom Chávezova mandata, a čiji je cilj bilo povećanje životnog standarda. Iako su misije bile brojne i implementirane u sklopu različitih sektora, najvažnijima se smatraju misije Robinson (pismenost), Barrio Adentro (slobodni mediji) te Mercal (dostupna hrana).

I dok je Bolivarska revolucija za Cháveza bila koliko-toliko stabilan pokret, njegovom smrću došlo je do njezine nagle deterioracije. Njegov nasljednik, Nicolás Maduro, suočio se s poljedicama revolucije, što je dovelo enormne krize i neviđenih, višegodišnjih prosvjeda koji su zemlju bacili u najtežu krizu od nezavisnosti. Tokom 2015., opozicijske stranke su osvojile većinu u parlamentu, međutim Madurova administracija je zadržala faktičnu vlast i krenula sa zatvaranjem opozicije, što je samo dodatno pogoršalo nemire u zemlji.
# Savezne države Venezuele

| Savezne države Venecuele Estados de Venezuela |
| --- |
| Karta Venecuelanskih država i teritorijaKarta Venecuelanskih država i teritorija |
|  |
| **Država** |  Venecuela
 |
|  |

**Savezne države Venecuele** (španjolski: *Estados de Venezuela*) su 23 države na koliko je Venecuela administrativno podjeljena.

Uz to Venecuela ima 1 *Distrikt glavnog grada* (Distrito Capital) i *Federalne teritorije* (Territorios Federales), u kojima je velik broj venecuelanskih otoka.

Pored toga Venecuela drži granični teritorij sa Gvajanom - Esequiba, svojom administrativnom jedinicom.

## Historija

Teritorij današnje Venecuele bio je od 1585. za kolonijalnih vremena dio španjolske Provincije Gvajana.

Nakon osnivanja nezavisne Republike Venecuele 1830. država je bila podjeljena na Provincije sve do 1864. kad su nakon Saveznog rata provincije zamjenjene saveznim državama.

## Lista saveznih država

Savezne države Venecuele
| Savezna država | Administrativni centar
 | Stanovnika | Površina u km² | Regija
 | Pozicija
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amazonas | Puerto Ayacucho | 70 464 | 180 144 | Guayana |  |
| Anzoátegui | Barcelona | 1 222 225 | 43 300 | Nor-Oriental |  |
| Apure | San Fernando de Apure | 377 756 | 76 500 | de los Llanos |  |
| Aragua | Maracay | 1 449 616 | 7 014 | Central |  |
| Barinas | Barinas | 624 508 | 35 200 | de los Andes |  |
| Bolívar | Ciudad Bolívar | 1 214 846 | 238 000 | Guayana |  |
| Carabobo | Valencia | 1 932 168 | 4 650 | Central |  |
| Cojedes | San Carlos | 253 105 | 14 800 | Central |  |
| Delta Amacuro | Tucupita | 97 987 | 40 200 | Guayana |  |
| Falcón | Coro | 763 180 | 24 800 | Centro-Occidental |  |
| Guárico | San Juan de los Morros | 627 086 | 64 986 | de los Llanos |  |
| Lara | Barquisimeto | 1.556.415 | 19.800 | Centro-Occidental |  |
| Mérida | Mérida | 715.268 | 11 300 | de los Andes |  |
| Miranda | Los Teques | 2 330 872 | 7 950 | Capital |  |
| Monagas | Maturín | 712 626 | 28 930 | Nor-Oriental |  |
| Nueva Esparta | La Asunción | 426 337 | 1 150 | Insular |  |
| Portuguesa | Guanare | 725 740 | 15 200 | Centro-Occidental |  |
| Sucre | Cumaná | 786 483 | 11 800 | Nor-Oriental |  |
| Táchira | San Cristóbal | 992 669 | 11 100 | de los Andes |  |
| Trujillo | Trujillo | 608 563 | 7 400 | de los Andes |  |
| Vargas | La Guaira | 298 109 | 1 496 | Capital |  |
| Yaracuy | San Felipe | 499 049 | 7 100 | Centro-Occidental |  |
| Zulia | Maracaibo | 2 983 679 | 63 100 | Zuliana |  |
| Dependencias Federales | – | 2 245 | 342 | Insular |  |
| Caracas | – | 2 284 921 | 433 | Capital |  |

## Vanjske veze

* *Local government in Venezuela overshadowed by strong centre* na portalu CityMayors (`en`)
# Caracas (savezni distrikt)

| Distrikt glavnog grada Distrito Capital |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Caracas
 |
| **šef vlade** | Antonio Benavides Torres
 |
| Površina
 | 438 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.103.404
 |
| **Gustoća** | 4802 stanovnika na km²
 |
| osnovana 1999. |

**Distrikt glavnog grada** (španjolski: *Distrito Capital*) je 24 savezna država Venecuele, koja leži u sredini sjevera zemlje.

## Karakteristike

U Distriktu glavnog grada živi 2.103.404 stanovnika (9,5 %) na površini od 438 km², što predstavlja 0,04 % teritorija Venezuele.

Distrikt glavnog grada sa sjevera graniči sa saveznom državom Vargas, a sa juga, zapada i istoka sa Državom Miranda. Administrativni centar distrikta je Caracas.

Distrikt glavnog grada je jedna administrativna jedinica - Općina Bolivariano Liberator, podijeljena na 22 parohija. To je jedna od najurbanijih općina, koja zauzima zone zapada i centra metropolitanskog Caracasa.

Pojedine parohije su toliko gusto naseljene da su pravi gradovi, kao; Sucre (Catia) sa svojih 396.919 stanovnika, Caricuao (166.918), El Valle (152.763) , Antimano (150.971) i La Vega (142.765).

## Historija

Distrikt glavnog grada je posebna federalna jedinica formirana 1999. i zaštićena ustavom iste godine. Zamjenila je dotadašnji Federalni distrikt.

Trenutno zbog svog posebnog karaktera Distrikt glavnog grada ima šefa vlade kog imenuju predsjednik Republike i općinski gradonačelnik. Distrikt je pravni subjekt koji ne pripada niti jednoj državi, sa pravom na zastupljenost u Narodnoj skupštini, pod jednakim uvjetima kao i svaka druga savezna država.

## Reljef

Reljef distrikta karakteriziraju dva planinska masiva Karipskih Andi i dolina u kojoj leži grad Caracas. Po planinama masiva prostire se poznati Nacionalni park Avila, u kom se nalaze brojni vrhovi viši od 2.000 metara; Pico Naiguatá (2700 m), Pico Oriental (2640 m), Pico Galindo (2600 m), Pico Occidental (2478 m) i Cerro El Ávila (2,159 m). Između ta dva dva planinska masiva proteže se dolina grada Caracasa sa rijekom Guaire.

## Klima

Prosječna godišnja temperatura u distriktu je 22 °C, u rasponu od 21 °C u najhladnijem januaru, do 24 °C u najtoplijem maju. Trenutno su zbog klimatskih promena temperature mnogo ekstremnije. Tako za hladnih mjeseci gusta magla spušta termometar do 12 °C, dok se za toplijih mjeseci on penje i do 39 °C.

## Privreda

Ekonomija distrikta, bazira se uglavnom na javnom sektoru, financijama i prehrambenoj industriji.

## Reference

## Vanjske veze

* *Gobierno Distrito Capital*  Arhivirano 2019-03-04 na Wayback Machine-u (`es`)
* *Distrito Capital* na portalu Venezuela Tuya (`es`)
# Essequibo (rijeka)

| Essequibo Río Essequibo  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države |  Gvajana |
| Hidrografija |
| Izvor | Masiv Acarai |
| Ušće   – aps. visina   – vrsta | Atlanski ocean kod Georgetowna 0 m estuarij |
| Dužina | 1010 km |
| Pritoke | Rupununi, Potaro, Mazaruni, Cuyuni |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  2104 m³/s |
| Sliv   – površina |  61.100 km² |
| Ulijeva se u | Atlanski ocean |
| Transport |
| Plovnost | 80 km od ušća |

**Essequibo** (španjolski: *Río Esequibo*) je najveća rijeka u Gvajani duga oko 1010 km

## Hidrografija

Essequibo izvire na obroncima Masiva Acarai na jugu Gvajane kod granice sa Brazilom. Od tamo rijeka teče gotovo pravolinijski prema sjeveru preko cijele središnje Gvajane, da se nakraju sa estuarijem širokim 32 km, ulije u Atlanski ocean 21 km sjeverozapadno od glavnog grada Georgetowna.

 Karta sliva Esequiba
Esequibo ima sliv velik oko 61,100 km² koji se proteže preko polovice Gvajane a preko pritoke Cuyuni i preko istočne Venecuele.

Rijeka je dobila ime po istoimenoj koloniji Esequibo koju su osnovali Holanđani 1616. godine.

Esequibo je plovan oko 80 km od ušća, sve do slapova koji onemogućuju daljnju plovidbu uzvodno.

## Povezano

* Lista najdužih rijeka na svijetu

## Izvori

## Vanjske veze

* *Essequibo River* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Kakao

**Kakao** je sirovina koja se dobija sušenjem i mlevenjem delova biljke kakaovac, koji se koristi za pravljenje čokolade.

Kakao je prvi doneo u Evropu Kristifor Kolumbo 1502. iz Amerike, odakle potiče. Tamo su domaćini od te biljke pravili piće, koje se dopadalo španskim kolonizatorima. Kakao raste na kakaovcu koje je visoko 4-8 metara.

| Najveći proizvođači kakaa - 2004. (milioni tona)
 |
| --- |
|  Obala Slonovače | 1,33
 |
|  Gana | 0,74
 |
|  Indonezija | 0,43
 |
|  Nigerija | 0,37
 |
|  Brazil | 0,17
 |
|  Kambodža | 0,13
 |
|  Ekvador | 0,09
 |
| **Ukupno na svetu** | **3,6** |
| *Izvor: (FAO)* |

## Reference

kkkkaaaaoooo

## Vanjske veze

* Međunarodna kakao organizacija