# Ivan Crnojević

| Ivan Crnojević Иван Црнојевић
 |
| --- |
|  |
| *Ilustracija Ivana Crnojevića iz 1855* |
| **Gospodar Crne Gore** |
| Vladavina
 | 1465. – 1490. |
| Prethodnik
 | Stefan I. Crnojević
 |
| Nasljednik
 | Đurađ Crnojević
 |
|  |
| Supruge
 | Mara Vukičić Кosača
Gojislava Arianiti

 |
| Dinastija
 | Crnojevići
 |
| Otac
 | Stefan I. Crnojević
 |
| Majka
 | Marija Kastriot
 |
| Smrt
 | 1490. Cetinje
 |
| Pokop
 | Dvorska Crkva na Ćipuru,Cetinje |
| Vjera
 | Pravoslavac
 |

**Ivan Crnojević** (? – Cetinje, Zeta, 1490.) je bio vladar srednjovjekovne države Zete u razdoblju od 1465. do 1479. godine i ponovo od 1481. do 1490. godine. Bio je sin i nasljednik Stefana I. Crnojevića, vladar treće po redu crnogorske državne dinastije Crnojevića, utemeljitelj Cetinja kao istorijske prijestolnice i *Cetinjskoga manastira* kao novog sjedišta pravoslavne mitropolije, kasnije autokefalne crkve.

## Obiteljske veze

*Ivan* je sin oca Stefana I. Crnojevića (crnogorskog vladara od 1451. do 1464.-1465. godine) i majke *Marije* koja je bila rođena sestra albanskog vladara Skenderbega. Kao mladić, proveo je *Ivan*  10 godina u zatočeništvu kod bosanskog plemića Stjepana Vukčića Kosače.

Najprije je *Ivan* bio oženjen s *Gojsavom*, kćeri *Đorđa Arijanita Komnina*, ali se 1469. ponovno oženio *Marom* kćeri *Stjepana Vukčića Kosače*.

Imao je *Ivan* tri sina: Đurađa, Stefana II. i Stanišu, te dvije kćeri o kojima u povijesnim izvorima nema točnijih podataka. *Ivana* je naslijedio *Đurađ*, a poslije njega *Stefan II.*, dok je *Staniša* primio islam, nazvao se *Skenderbeg Crnojević* i postao osmanski sandžak-beg.

## Kao vladar

Crnojevića država
Nakon smrti oca *Stefana*, *Ivan* je naslijedio prijestolje. Godine 1465. napao je posjede Mletačke Republike na *Crnogorskom primorju*, poglavito oko Kotora, pozivajući se na povijesno pravo nad ovim oblastima. No, premda su ga prvotno *Mlečani* osudili na smrt, naredne su se godine dogovorili s *Ivanom*. Darovali su ga titulom vojvode, a *Ivan* je zauzvrat obećao da će obustaviti oružane napade i umiriti tamošnje stanovništvo koje mu je bilo sklono.

Godine 1471. *Osmanlije* su uspjele pritisnuti *Ivana* te im je morao obećati davanje godišnjeg danka od 700 zlatnih dukata. No, *Mleci* su opet nastojali pridobiti Ivana, pa su 1473. dali *Ivanu* i njegovim potomcima mletačke plemićke titule, vojnu opskrbu i 600 dukata godišnje pomoći. Već je 1474. *Ivan* prestao plaćati danak *Osmanlijama*. Te je godine otpočela osmanska opsada Skadra, kojeg su kontrolirali *Mleci*. *Ivan* je uputio *Mlecima* u pomoć postrojbe u jačini od 8.000 ljudi, pa je osmanlijski pokušaj zauzimanja Skadra propao.

## Žabljak Crnojevića

Oko 1475. *Ivan* je počeo zidati utvrdu Obod (*Riječki grad*), iznad Skadarskoga jezera, kao odgovor na osmanlijsko utvrđivanje Podgorice.

Godine 1478. ponovno je otpočela osmanlijska opsada *Skadra*. Koncem ljeta te godine, sultan Mehmed III. naredio je protuudare koji su okončani osvajanjem Žabljaka Crnojevića, *Ivanove* prijestolnice.

Godine 1479. Mleci su *Osmanlijama* predali *Skadar* koji su dobili priliku koncentrirati snage na *Crnu Goru*. *Ivan* je te godine prešao na teritorij *Mletačke Republike*.

## Povratak u Crnu Goru

Nakon smrti sultana *Mehmeda III.* 1481. *Ivan* se u velikom stilu vraća sa svojim postrojbama u domovinu, te u silovitim naletima protjeruje *Osmanlije*. No, nakon što su se konsolidirali, *Osmanlije* su opet priprijetile Crnoj Gori i *Ivan* ponovno prihvaća isplaćivati godišnji danak.

Također, u tome je razdoblju *Ivan* imao sporove s *Mlecima* oko svojih solana u okolici *Kotora* (*Grbalj*). Njegova je država obuhvaćala i uski dio obale od *Miločera* do Svetog Stefana.

Stiješnjen između dvije onovremene vojne i političke sile, *Osmanskoga Carstva* i *Mletačke Republike*, *Ivan* je poslao svoga najmlađeg sina *Stanišu* kao zalog mira u *Carigrad*, kamo je ovaj kasnije prešao na islam i nazvao se po svome albanskome ujaku, *Skenderbeg*. Za svojeg drugog sina, nasljednika *Đurađa*, *Ivan* je zaprosio kćer metačkog plemića *Antonia Erica*.

## Sazdanje Cetinja

Sa *Oboda* je *Ivan* prenio prijestonicu na Cetinje 1482. kamo je 1484. godine podigao i *Cetinjski manastir* u koji je postavio sjedište *Zetske mitropolije*. Umro je krajem lipnja 1490. godine (po Julijanskom kalnedaru).

## Svetac

*Ivan* je koristio titulu *Gospodar* (latinski *Dominus*) a također, na pečatima, potpisivao se kao *Ivan Crnojević, gospodar zetski*.

Kanonski nepriznata Crnogorska pravoslavna Crkva *Ivana Crnojevića* 4. srpnja slavi kao *Svetog Ivana Pravednog*.

## Vanjske veze

* Dr. Dragoje Živković VRIJEME IVANA CRNOJEVIĆA, odlomak iz *"Istorija crnogorskoga naroda"*, I, Cetinje ((crnogorski))
* O zvonu Ivana Crnojevića na Cetinjskom manastiru ((crnogorski))
* Proslava *Svetog Ivana Pravednog* među Crnogorcima u Lovćencu, općina Mali Iđoš (Srbija) ((crnogorski))
* "Ivan Crnojević - najznačajnija ličnost crnogorske istorije" Arhivirano 2015-07-02 na Wayback Machine-u ((crnogorski))