# Lavina

Udar lavine
Lavina na Mont Everestu
**Lavina** ili **usov**, ponekad pleonazmično i **snježna lavina**, nazivi su za rušenje velikih masa snijega niz strme planinske padine većih nagiba, najčešće zimi i u rano proljeće.

## Stvaranje

Strma planinska područja pogoduju nagomilavanju snježnih masa koje se pod utjecajem vjetra, potresa, jakog zvuka (pucanj, pisak lokomotive, ljudski glas) ili kretanja ljudi i životinja naglo obrušava niz padinu u dolinu.

Djelovanje snijega može biti suho ili vlažno. Suhe lavine javljaju se zimi, kreću se velikom brzinom (do 100 m/s) i ispred sebe stvaraju vjetar velike rušilačke snage. Vlažne lavine nastaju u proljeće kada počne otapanje snijega, a odlikuje ih relativno visok sadržaj stjenovitog morenskog materijala (kamenja, blokova stijena i drveća) pomiješanog sa snijegom.

## Šteta

Lavine često izazivaju velike štete i gubitak ljudskih života, mada su s obzirom na relativno slabu naseljenost planinskih područja svojim razmjerima ograničene u usporedbi sa drugim prirodnim katastrofama. Međutim, one u nekim slučajevima uz ljude ruše i naselja, uništavaju komunikacije (kablove) i šume. Primjer snježne nezgode velikih razmjera je Peru 10. 1. 1962. godine. Ovom prilikom, lavina je uništila devet naselja i usmrtila 4000 ljudi.

Lavine su vrlo česta pojava na Alpama, a rijetka na Prokletijama. Evropske mjere zaštite od lavina su sljedeće:

* organiziranje službe nadzora i upozoravanja na opasnost
* umjetno izazivanje malih lavina prije velikog nagomilavanja
* sprečavanje nagomilavanja snijega na ugroženim mjestima
* podizanje građevina za usmjeravanje i usporavanje snježne mase

## Tablica rizika

Sljedeća tablica predstavlja rizik od nastanka lavine određen u većini evropskih zakonodavnih sistema. Ova skala usvojena je aprila 1993., a ažurirana maja 2003. radi povećanja uniformnosti. Prema njoj, u Francuskoj je najčešće rizik trećeg i četvrtog stupnja, dok su u Švicarskoj najzastupljeniji drugi i treći stupanj.

| Stupanj rizika
 | Stabilnost snijega
 | Zastavica
 | Opis stepena
 |
| --- | --- | --- | --- |
| nizak (1)
 | snijeg je u principu stabilan
 |  | doći će do lavine samo ako težak teret pređe preko najstrmijih padina; svake spontane lavine su zanemarljive; stanje stabilno
 |
| ograničen (2)
 | snijeg je djelimično stabilan na nekim strminama, dok je na ostatku stabilan
 |  | do lavine dolazi samo ako preko padina pređe težak teret, posebno na relativno strmim padinama; nema spontanih klizanja snijega
 |
| srednji (3)
 | na većini strmina snijeg je samo djelimično stabilan
 |  | do lavine može doći na bilo kojoj padini čak i sa relativno malim teretom; na posebno osetljivim padinama može doći do osrednjih spontanih klizanja snijega
 |
| visok (4)
 | na svim strminama snijeg generalno nije stabilan
 |  | do lavine lako može doći na bilo kojoj padini sa relativno malim teretom; na posebno osjetljivim padinama može doći do povelikih spontanih klizanja snijega
 |
| vrlo visok (5)
 | snijeg je u principu nestabilan
 |  | na svim strminama može doći do velikih spontanih lavina
 |

## Tablica jačine

Sljedeća tablica predstavlja jačinu lavine po njenom postanku određenu u većini evropskih zakonodavnih sistema. Ova skala usvojena je aprila 1993., a ažurirana maja 2003. radi povećanja uniformnosti.

| Stupanj
 | Ishod
 | Šteta
 | Veličina
 |
| --- | --- | --- | --- |
| bljuzga (1)
 | snijeg obara, ali ne i zakopava ljude
 | mala; obično povrede ljudi (rijetko smrt)
 | dužina < 50 m zapremina < 100 m³
 |
| mala (2)
 | snježna masa se zaustavlja na samoj padini
 | zakopavanje, povređivanje i usmrćivanje
 | dužina < 100 m zapremina < 1000 m³
 |
| srednja (3)
 | snježna masa stiže do dna same padine
 | oštećenja drveća, građevina i vozila
 | dužina < 1000 m zapremina < 10.000 m³
 |
| velika (4)
 | snijeg prelazi sve nizbrdice i ravnine
 | obaranje drveća, građevina i vozila
 | dužina > 1000 m zapremina > 10.000 m³
 |

|
Upravljanje rizikom od lavina |
| --- |
|  Nematerijalna svjetska baština
 |
|  |
|  Austrija  Švicarska
 |
| **Regija**:
 | Evropa
 |
| **Godina upisa**:
 | 2018.
 |
| **ID**:
 | 01380
 |
| **Ugroženost**:
 |  |
| **Poveznica**:
 | UNESCO
 |

Lavinska barijera u Švicarskoj
## Upravljanje rizikom od lavina

**Upravljanje rizikom od lavina** oblikovalo je identitet alpskog stanovništva, jer se svake zime suočava sa prijetnjom koju lavine predstavljaju za stanovnike, turiste, sredstva komunikacije i drugu vitalnu infrastrukturu. Budući da su Alpi gusto naseljeni, fenomen lavina je glavna briga i kolektivna odgovornost zajednica. Vjekovima su stanovnici i gorštaci razvijali lokalno empirijsko znanje, strategije upravljanja i izbjegavanja rizika, kao i praktična rješenja kako bi se zaštitili od opasnosti od lavina.

U tradicionalna znanja danas su nadopunjena modernim mjernim instrumentima i mapiranjem rizika. Ovaj element je ukorijenjen u svakodnevnu kulturu dotičnih zajednica i naglašava važnost solidarnosti u kriznim situacijama. Procjena rizika od lavina zahtijeva dobro poznavanje prirode, posebno terena, snijega, vremenskih uslova i prošlih lavina. Postoje i brojne obuke, uz pristup širokom spektru izvora informacija kao što su lavinski bilteni, mediji, kontrolne liste, web stranice, mediji, priručnici i izložbe.

### Nematerijalna kulturna baština

Upravljanje rizikom od lavina je na UNESCO-voj Reprezentativnoj listi nematerijalnog svjetskog naslijeđa čovječanstva kao zajednički element nematerijalnog kulturnog naslijeđa u Austriji i Švicarskoj. Odluku o upisu donio je Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog naslijeđa na zasjedanju koje je održano od 26. novembra do 1. decembra 2018. u Port Louisuu na Mauricijusu.

## Reference

## Literatura

* Gavrlilović, Ljiljana; Gavrilović, Dušan (2007). „Led na kopnu”. *Geografija 1*. Beograd: ZUNS. str. 151-152. ISBN 978-86-17-14283-2.