Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Amazonas (savezna država, Venezuela)

| Amazonas Estado Amazonas |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Puerto Ayacucho
 |
| **guverner** | Liborio Guarulla
 |
| Površina
 | 175750 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 142.200
 |
| **Gustoća** | 1 stanovnik na km²
 |
| **Web stranica** | www.amazonas.gob.ve
 |
| osnovana 1994. |

**Država Amazonas** (španjolski: *Estado Amazonas*) je jedna od 23 savezne države Venecuele, koja se nalazi na jugu. Administrativni centar države je Puerto Ayacucho, koji je posljednja luka na Orinocu do koje mogu doploviti veći brodovi, jer su iznad njega *Slapovi Atures*.

## Geografske i klimatske karakteristike

*Amazonas* ima 142 200 stanovnika i površinu od 175 750 km² i najneseljenija je venecuelanska država.

*Država Bolívar* omeđena je sa sjevera venecuelanskom državom Bolívar, sa juga i istoka sa Brazilom, a sa zapada sa Kolumbijom. To je velika i rijetko naseljena država koja najvećim dijelom leži u tropskom porječju rijeke Orinoco i zapadnom porječju rijeke Amazone, manji zapadni dio države proteže se po Gvajanskoj visoravni.

Preko bifurkacije *Casiquiare* i rijeke Rio Negro pritoke Amazone, spojena su ta dva velika prašumska porječja.
U toj dobrim dijelom još uvijek neistaraženoj državi 2 / 3 stanovnika su domorodački indijanci koji još uvijek žive po prašumama od tradicionalnog lova i ribolova, ne hajući za civilizaciju.

Ekonomija te slabo razvijene teritorije bazira se na skupljanju kaučukovca i prirodne gume čikle, kao i na eskploataciji egzotičnih drva - balata, uz uzgajanje vanile na malobrojnim plantažama.

Transport po državi moguć je gotovo jedino rijekama, avionima i kanuima, jer cesta ima vrlo malo a za kišne sezone su neprohodne.

## Historija

Teritorij današnje *Države Amazonas* bio je od 1585. za kolonijalnih vremena dio španjolske Provincije Gvajana. Nakon osnivanja Venecuele 1830. taj teritorij se zvao - *Federalni teritorij Amazonas* (Territorio Federal Amazonas). Od 1864. administrativni centar tog teritorija bio je grad San Fernando de Atabapo sve do 1928. kad je administracija premještena u Puerto Ayacucho. *Federalni teritorij Amazonas* dobio je status države tek 1994.

Dječaci iz plemena Yanomami
## Administrativna podjela

*Država Amazonas* je podjeljena na 7 općina (Municipio);

| **Općina** | **Administrativni centar** | Površina u km²
 |
| --- | --- | --- |
| Alto Orinoco | La Esmeralda | 49 217
 |
| Atabapo | San Fernando de Atabapo | 25 062
 |
| Atures | Puerto Ayacucho | 7 302
 |
| Autana | Isla Ratón | 12 291
 |
| Manapiare | San Juan de Manapiare | 32 042
 |
| Maroa | Maroa | 13 082
 |
| Río Negro | San Carlos de Rio Negro | 37 903
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Amazonas* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
* *Sitio Oficial de la Gobernación del Estado Amazonas* (`es`)
# Mérida (savezna država)

| Mérida Estado Mérida |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Mérida
 |
| **guverner** | Arnaldo Sánchez
 |
| Površina
 | 11300 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 828.592
 |
| **Gustoća** | 73 stanovnika na km²
 |
| osnovana 1899. |

**Država Mérida** (španjolski: *Estado Mérida*) je jedna od 23 savezne države Venecuele, koja se nalazi na zapadu zemlje.

## Karakteristike

U Méridi živi 828,592 stanovnika na površini od 11,300 km²-

Mérida graniči sa slijedećim saveznim državama; Zuliom i Trujillom sa sjevera, Táchirom sa zapada i Barinasom sa juga i istoka.

Osim uskog jezička koji se proteže prema sjeverozapadu do obala Jezero Maracaibo, većina teritorija leži potpuno unutar onog dijela Anda poznatog kao Cordillera de Mérida. Taj planinski masiv koji se uzdiže do 5.007 metara nadmorske visine kod vrha Pico Bolívar (najviša točka u Venezueli), proteže se od sjeveroistoka do jugozapada i rijeke Chama.

U plodnoj dolini Chame leži većina naselja te države, uključujući i glavni grad Méridu.

Iako je prvenstveno poznata po poljoprivrednim proizvodima, jer je prvi venecuelski proizvođač salate, celera, krumpira, [[karfiol, mrkve, češnjaka, repe, kupusa, graška i banana. I stočarstvo (goveda i koze) je dobro razvijeno, država također ima i ruda, Nafta je otkrivena u i oko Jezera Maracaibo, a iskapaju se i tinjci, zlato i smaragd. Mliječna industrija je dobro razvijena, tako da je Mérida treća među proizvođačima mlijeka u zemlji.

Za ekonomiju Méride važni su i turizam i ribogojstvo (uzgoj pastrva). Država je mjesto najveće i najduže [[žičara|žičare na svijetu, koja je duga 12,5 km i penje se do visine od 4,765 metara nadmorske visine.

Panamerički autoput prolazi državom od sjeveroistoka prema jugozapadu, dok jedan drugi autoput prolazi dolinom Chame, za razliku od tog istok i zapad države su loše povezani.

## Reference

## Vanjske veze

* *Estado Mérida* na portalu Venezuelatuya (`es`)
* *Mérida* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
# Bolívar (Venezuela)

| Bolívar Estado Bolívar |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Ciudad Bolívar
 |
| **guverner** | Yulisbeth García (PSUV)
 |
| Površina
 | 238000 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.405.064
 |
| **Gustoća** | 6 stanovnika na km²
 |
| **Web stranica** | www.e-bolivar.gob.ve/
 |
| osnovana 1901. |

**Država Bolívar** (španjolski: *Estado Bolívar*) je jedna od 23 saveznih država Venecuele, koja se nalazi na jugoistoku države. Glavni grad države je Ciudad Bolívar.

## Geografija i klima

Država Bolívar ima 1 405 064 stanovnika i površinu od 238 000 km² i po površini je najveća venecuelanska država.

Država Bolívar omeđena je sa sjevera rijekom Orinoco i venecuelanskom državom Delta Amacuro, sa juga porječjem Amazone u Brazilu, sa istoka Gvajanom, te sa zapada Orinocom i Kolumbijom. To je najveća i potencijalno najbogatija država Venecuele. Sjeverni dio države je brdoviti kraj, krajnji jug karakteriziraju visoravni i stjenovite kupaste planine - mese, od kojih je najpoznatija Gran Sabana, mjesto Anđelovog vodopada. Dobar dio države pokriva nenaseljena i neistražena prašuma, prošarana kotlinama rijeka; Caroni, Paragua, Caura i mnogim manjim.

Pejzaž iz Nacionalnog parka Canaima
Rijeka Caroni je jedan od najvećih svjetskih izvora hidroenergije. Dosad su izgrađene dvije velike hidroelektrane sa svojim akomulacionim jezerima Macagua, pored ušća Caronija i Guri, 130 km uzvodno (jedna od najvećih svjetskih hidroelektrana. U planu je izgradnja novih hidroelektrana.

Na ušću Caronija sa Orinocom leži veliki planski izgrađen industrijski centar Ciudad Guayana, sa velikim čeličanama i pogonima za elektrolizu aluminija. On je danas najveći grad na jugu zemlje.

Država Bolívar ima najveće rezerve željezne rude u zemlji, pored toga iskapaju se dijamanti, zlato, ugljen, vapno, mangan, nikal, boksit i kaolin. Poljoprivreda je slabo razvijena i to uglavnom na sjeveru. Transport je slabo razvijen u većini države, osim na sjeveru pored gradova Ciudad Guayana i Ciudad Bolívar gdje se nalazi najveći broj cesta, željezničkih pruga, autoputeva i plovnih rijeka.

## Historija

Teritorij današnje dDržave Bolívar bio je od 1585. za kolonijalnih vremena dio španjolske Provincije Gvajana. I nakon osnivanja Venecuele 1830. zadržala je isto ime sve do 1864. kad su nakon Federalnog rata provincije zamjenjene saveznim državama.

## Administrativna podjela

Država je podjeljena na 11 općina (Municipio);

1. Caroní (Ciudad Guayana)
2. Cedeño (Caicara del Orinoco)
3. El Callao (El Callao)
4. Gran Sabana (Santa Elena de Uairén)
5. Heres (Ciudad Bolívar)
6. Padre Pedro Chien (El Palmar)
7. Piar (Upata)
8. Raúl Leoni (Ciudad Piar)
9. Roscio (Guasipati)
10. Sifontes (Tumeremo)
11. Sucre (Maripa)

## Reference

## Vanjske veze

* *Bolívar* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
* *Sitio Oficial de la Gobernación del Estado Bolívar* (`es`)
# Tropska savanska klima

**Savanska klima** je tropska klima koju karakterizira neujednačen hod padalina tj. postoji izrazito vlažno i izrazito suho razdoblje. Vegetacija je oskudnija te prašumu zamijenjuje visoka trava (do 2 m) – savana. Ova klima čini prijelaz prema suhim klimama. Tipična geografska širina ove klime je između 5°i 20°. Ljeta su kišovita (pod utjecajem su vlažnih ekvatorskih zračnih masa), a zime su suhe (utjecaj suhih pasata).

Dijelovi Zemlje s takvom klimom su:

U Latinskoj Americi – centralni Brazil, Bolivija, Paragvaj, Venezuela, Kolumbija, Ekvador, pacifička obala Srednje Amerike, Kuba i Haiti.

U Africi – područja zapadne, istočne i srednje Afrike, te manja područja na Madagaskaru.

U Aziji – manja područja na Indijskom poluotoku i u Indokini.

Također ovaj tip klime ima južna Florida i sjever Australije.
# Tropska monsunska klima

**Monsunska klima** je prijelazni tip između prašumske i savanske klime. Karakterizira ju izrazito jaka sezonska raspodjela kiše što uzrokuju sezonski vjetrovi – monsuni. Po monsunima je ova klima dobila ime.

Dijelovi Zemlje s takvom klimom su:

U Aziji – Malabarska obala Indije, delta Gangesa i Brahmaputre, obala Vijetnama, sjeverni Filipini i dio Tajvana.

U Latinskoj Americi – sjeveroistok Južne Amerike i dio karipske obale Srednje Amerike.

U Africi – Gvinejsko primorje i ušće Nigera.
# Pustinjska klima

**Pustinjska klima** je suha klima karakteristična za područja pustinje. Razlikuju se dva glavna tipa: hladna i topla suvremena klima.

## BWh – Vruća pustinjska klima (Saharska klima)

Područja s tim klimama su pod utjecajem suptropskih maksimuma u kojima se zrak spušta , Iako je zagrijavanje vrlo jako, ne postoje uvjeti za nastanak jačih konvekcijskih pljuskova jer se zagrijani prizemni zrak, zbog spuštanja zraka na većoj visini, ne može slobodno izdizati. Ova su područja preblizu ekvatoru da bi ih češće zahvatile ciklone s polarne fronte, a predaleko od ekvatora da bi ih ljeti zahvatile tropske depresije na ekvatorskoj fronti.

Dijelovi Zemlje s takvom klimom su:

U Africi – saharska Afrika (Sahara, Libijska pustinja, Arapska pustinja, obala Somalije), unutrašnjost jugozapadne Afrike.

U Aziji – gotovo na cijelom Arapskom poluotoku, veći dijelovi Irana, Pakistana, sjeverozapadne Indije.

U Sjevernoj Americi – u Meksiku, Sonora u SAD-u te uz obale Kalifornijskog zaljeva (Dolina smrti).

Ovakvu klimu nalazimo i u Australiji.

## BWk – Hladna pustinjska klima

Tu klimu imaju pustinje sa srednjom godišnjom temperaturom nižom od 18 °C. Većinom imaju malu količinu padalina, ali je zbog nižih temperatura aridnost slabije izražena nego kod vrućih pustinja.

Dijelovi na Zemlje s takvom klimom ima u:

Unutrašnjosti Azije (hladne pustinje su nastale zbog kontinentalnosti), Sjevernoj Americi, Patagoniji te na obali Čilea i Perua i jugozapadne Afrike (nastale i zbog hladnih morskih struja).
# Los Roques (arhipelag)

| Los Roques  |
| --- |
| Pogled na arhipelag iz zraka
 |
| Podaci
 |
| **Koordinate** | 11°51′27″N, 66°45′27″W |
| Država
 |  Venezuela
 |
| Glavno naselje
 | Gran Roque
 |
| Površina
 | 40.61 km²
 |
| Broj stanovnika
 | cca. 1,500
 |
|  |
| Gran Roque, središte arhipelaga
 |

Arhipelag **Los Roques** je jedan od saveznih teritorija Venezuele, a sastoji se od oko 350 otoka, grebena i hridi ukupne površine 40.61 km2. Arhipelag se nalazi 128 kilometara sjeverno od luke La Guaira. Slabo je naseljen, s oko 1,500 stalnih stanovnika, mada je ukupna populacija 2014. godine iznosila 3,100 stanovnika; s druge strane, arhipelag je izrazito popularan među turistima, posebice Europljanima, kojih na godišnjoj razini zna biti i do 70,000.

Otoci su prvi put otkriveni od strane Europljana tokom ekspedicija, a 1589. godine su i formalno inkorporirani u konolinijalnu upravu u Venezueli. Nizozemska je dugo godina osporavala španjolsku, odnosno venezuelansku kontrolu nad arhipelagom, smatrajući da isti, zbog blizine Bonaireu, pripada njihovom teritoriju, Curaçau. Administrativno usustavljenje arhipelaga uslijedilo je 1871. godine kada je tadašnji venezuelanski predsjednik Antonio Guzmán Blanco dekretom formirao *Territorio Colón*, koji je uključivao arhipelag Los Roques i okolne otoke; središte teritorija bio je Gran Roque, koji i danas zadržava tu funkciju te je ujedno i zajednički centar svih saveznih teritorija. Gran Roque je također i jedini stalno naseljeni otok iz skupine.

Iako se populacija s vremenom povećavala, njezinu konkretniju ekspanziju ograničavala je odluka venezuelanskih vlasti da arhipelag proglase nacionalim parkom, 1970. godine. Većina stanovništva je porijeklom s otoka Margarite, odakle su mahom došli radi bavljenja ribarstvom, mada su prisutne i manje skupine stranaca, mahom Talijana. Osim po ribarstvu i turzimu, arhipelag je poznat i po velikom broju morskih ptica i bogatim morskom florom i faunom.
# Okeanska klima

Karta svijeta i zone okeanske klime
**Okeanska klima** zastupljena je u zapadnoj Evropi tj. uz Atlanski okean. Zemlje u kojima je zastupljena okeanska klima su npr. Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska, Irska, Holandija, Belgija, Pirinejsko poluostrvo.
# Cordillera de Mérida

| Cordillera de Mérida  |
| --- |
|  |
| **Koordinate** | 8°40′″N, 71°00′″W |
| Visina
 | 4981 m
 |
| Najviši vrh | Pico Bolívar
 |
| Dužina
 | 450 km
 |
| Širina
 | 80 km
 |
| Površina
 | 32,500 km²
 |
| Lokacija
 |
| Država
 |  Venezuela
 |
| Geologija
 |
| Tip
 | planinski masiv
 |

**Cordillera de Mérida** je niz planinskih masiva na sjeverozapadu Venecuele, fizički sjeveroistočni krak Anda.

## Geografija

Sierra de La Culata
Masiv se pruža od jugozapada prema sjeveroistoku između kolumbijsko-venecuelanske granice i Karipskih Andi, a završava kod grada Barquisimeta. Cordillera de Mérida pokriva ne samo veći dio države Méride, već i dobar dio teritorija Trujilla i Táchire. Granica masiva na jugozapadu je depresija Táchira, a na sjeveroistoku depresije Carora i Barquisimeto. Masiv ima površinu od 32.500 km², dug je nekih 450 km i prosječno širok 80 km (maksimalno 145 km). Uzdiže se do visine od 4981 m kod vrha Pico Bolívar koji je najviša točka Venezuele.

Masiv ima historiju usko povezanu sa geološkom evolucijom sjevera južnoameričkog kontinenta. Nastanak masiva je sigurno povezan sa interakcijom južnoameričkih litosfernih ploča – Naskanske, Kokosove i Karipske ploče. Nakon razdvajanja Afričke i Južnoameričke ploče, Južnoamerička ploča počela se pomicati prema sjeveru i zapadu, uzrokujući konvergentnu tektoniku u pacifičkoj regiji, koja je za posljedicu imala subdukciju ploča. Taj tektonski poremećaj razlog je za uzdizanje Anda u Južnoj Americi. Tektonika ploča rezultirala je nizom složenih događaja koji su počeli krajem proterozoika, da bi početkom paleozoika bila konsolidirana baza Cordillera. Masiv je sjeverozapadna granica sliva rijeke Orinoco, čije vode zbog tog teku u Karipsko more.

## Reference

## Vanjske veze

* *Cordillera de Mérida* na portalu EcuRed (`es`)
# Pico Humboldt

| *Pico Humboldt*  |
| --- |
|  |
| **Koordinate** | 08°32′58.78″N, 70°59′46.11″W |
| Visina
 | 4,940 m
 |
| Planinski masiv | Sierra Nevada de Mérida
 |
| Lokacija
 |
| Država
 |  Venezuela
 |
| Regija
 |  Mérida
 |
| Planinarenje
 |
| Prvi uspon | Alfredo Jahn, 1911.
 |
| Najlakša staza | Laguna del Suero
 |
| Karta
 |
| *Pico Humboldt* |

**Pico Humboldt** je, nakon Pica Bolívar, drugi najviši vrh u Venezueli, visok 4,940 metara. Kao i Bolívar, Pico Humboldt se također nalazi u sklopu lanca Sierra Nevada de Mérida u venezuelanskoj saveznoj državi Méridi. Zajedno sa sestrinskim vrhom Pico Bonpland i okolnim páramosima, vrh je dio Nacionalnog parka Sierra Nevada.

Kao i Bolívar, Pico Humboldt je okružen dvama ledenjacima, koji su, doduše, započeli s rastapanjem u posljednjim godinama te se očekuje da će do 2020. godine potpuno nestati. Vrh je nazvan u čast njemačkog istraživača i prirodnjaka, Alexandera von Humboldta.
# Táchira

| Táchira Estado Táchira |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | San Cristóbal
 |
| **guverner** | José Gregorio Vielma Mora
 |
| Površina
 | 11100 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.168.908
 |
| **Gustoća** | 105 stanovnika na km²
 |
| osnovana 1899. |

**Država Táchira** (španjolski: *Estado Táchira*) je jedna od 23 saveznih država Venecuele, koja se nalazi na krajnjem zapadu zemlje.

## Karakteristike

U Táchiri živi 1,168,908 stanovnika na površini od 11,100 km²-
Država se prostire po jugozapadnom dijelu andskog masiva Cordillera de Mérida.

Táchira sa zapada graniči sa Kolumbijom, a sa istoka sa saveznim državama Mérida i Barinas, sa sjevera sa Zuliom i sa juga sa Državom Apure.

## Privreda

Poljoprivreda dominira ekonomijom ove države, a kava i šećerna trska su vodeći artikli. Od ostalih kultura uzgaja se; krumpir, duhan i raznovrsno voće i povrće. Ribarstvo i stočarstvo također igraju važnu ulogu u ekonomiji Táchire, kao i prehrambena industrija i proizvodnja tekstila, keramike, obuće i odjeće. Relativno velike naslage ugljena pronađene su pored grada Lobatera.

Po nekim tvrdnjama na lokalitetu La Alquitrana pored rijeke Quinimarí proradila je između 1878.-79. prva naftna bušotina u Venezueli.

Vodeći trgovački i transportni centar San Cristóbal je glavni grad, on leži na Panameričkom autoputu udaljen oko 25 km istočno od pograničnog grada San Antonija.

## Reference

## Vanjske veze

* *Estado Táchira* na portalu Venezuelatuya (`es`)
* *Táchira* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
# Zulia

| Zulia Estado Zulia |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Maracaibo
 |
| **guverner** | Pablo Pérez Álvarez
 |
| Površina
 | 63100 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 3.620.189
 |
| **Gustoća** | 57 stanovnika na km²
 |
| osnovana 1864. |

**Država Zulia** (španjolski: *Estado Zulia*) je jedna od 23 savezne države Venecuele, koja se nalazi na sjeverozapadu zemlje pored Jezera Maracaibo.Administrativni centar države je Maracaibo, drugi po veličini grad u državi.

## Geografija

*Zulia* ima 3 620 189 stanovnika i površinu od 63 100 km² ona je najgušće najnaseljena venecuelanskih država.

*Zulia* sa zapada graniči sa Kolumbijom, sa sjevera je omeđena Venecuelanskim zaljevem i Karipskim morem, sa istoka graniči sa državama Falcón i Lara i sa juga sa državama Táchirom, Méridom i Trujillom.

*Zulia* je najbogatija Venecuelanska država zbog velikih količina nafte koja je otkrivena oko jezera Maracaibo.

## Reference

## Vanjske veze

* Gobernacion del zulia - Historia del Zulia (`es`)
* *Zulia* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
# Barinas (savezna država)

| Barinas Estado Barinas |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Barinas
 |
| **guverner** | Argenis Chávez
 |
| Površina
 | 35200 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 816.264
 |
| **Gustoća** | 23 stanovnika na km²
 |
| osnovana 1937. |

**Država Barinas** (španjolski: *Estado Barinas*) je jedna od 23 savezne države Venecuele, koja se nalazi na zapadu zemlje.

Administrativni centar države je istoimeni grad Barinas, do kog vodi većina državnih cesta.

## Geografija

Barinas se najvećim dijelom prostire po ravnicama Llanosa, osim na sjeverozapadu gdje leže posljednji obronci Anda.
U njemu živi 816,264 stanovnika na površini od 35,200 km²-

Barinas graniči sa slijedećim saveznim državama; Méridom i Táchirom sa zapada, Apurom sa juga, Guáricom i Cojedesom sa istoka, Portuguesom sa sjeveroistoka i sa sjevera sa Trujillom.

## Historija

Početkom 17. vijeka taj kraj postao je poznat izvrsnom duhanu, pa su njegovi stanovnici na trgovini njime (legalnoj i ilegalnoj jer je on bio kraljevski monopol) gradili svoj prosperitet. To je potrajalo sve do početka 19. vijeka, kad je izbio Venezuelanski rat za nezavisnost.

Barinas je dugo bio vodeći među venecuelskim državama u stočarstvu uz nešto poljoprivrede.
Svojevremeno je često trpio zbog velikih suša, ali i poplava za kišne sezone (od maja do oktobra) kad su se razlile rijeke po savanama Llanosa. Nakon provođenja mjera za kontrolu malarije, brzog rasta naftne industrije te velikih državnih ulaganja po Llanos, naročito na irigaciji sjeverozapada, privreda Barinasa razvila se i proširila izvan svoje izvorne baze - stočarstva.

## Privreda

Danas se po Baranasu pored tradicionalnog duhana, sadi grah, suncokret, pamuk, kukuruz, kavu, banane, sezam i riža.
Najveće promjene u ekonomiji Barinasa, desile su se nakon otkrića nafte 1948. Danas se nafta naftovodom transportira do 320 km udaljenih rafinerija na sjeveru u Moronu, nedaleko od luke Puerto Cabella.

Barinas je poznat po nacionalnom parku Sierra Nevada kog dijeli sa Državom Mérida, on se prostire po planinama sjeverozapada.

## Reference

## Vanjske veze

* *Estado Barinas* na portalu Venezuelatuya (`es`)
* *Barinas* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
# Trujillo (savezna država)

| Trujillo Estado Trujillo |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Trujillo
 |
| **guverner** | Henry Rangel Silva
 |
| Površina
 | 7400 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 686.367
 |
| **Gustoća** | 93 stanovnika na km²
 |
| osnovana 1863. |

**Država Trujillo** (španjolski: *Estado Trujillo*) je jedna od 23 savezne države Venecuele, koja se nalazi na sjeverozapadu zemlje.

## Karakteristike

U državi živi 686,367 stanovnika na površini od 7,400 km²

Trujillo sa zapada graniči sa Jezerom Maracaibo, sa istoka sa saveznom državom Portuguesa, sa jugozapada sa Državom Mérida, sa juga sa Barinasom i Zuliom sa sjevera.

Glavni grad države je još uvijek istoimeni Trujillo, trgovački centar poljoprivrednog kraja, iako ga je tokom 20. vijeka nedaleka Valera daleko nadmašila, kako brojem stanovnika tako i po ekonomskoj važnosti.

Trujillo je poznat po kipu Djevice mira (Virgen de la Paz), koji je jedan od najviših spomenika u Latinskoj Americi. Sam kip ima 46 metara, ali kako je postavljen na planini visokoj 1700 metara dominira čitavim krajem.

## Privreda i transport

Najveći dio države leži u planinama masiva Cordillera de Mérida, i pored toga Trujillo ima razvijenu poljoprivredu koja se iako ograničena na kotline i aluvijalne visoravni nalazi pri samom vrhu u Venezueli.
U Trujillu se uzgajaju; banane, grašak, krumpir, mrkva, salata, kupus i ananas. Ostali važni usjevi su; kava, šećerna trska, kukuruz, grah, manioka, celer, karfiol, grah i češnjak.

Preko države prolazi Panamerički i Transandski autoput.

## Reference

## Vanjske veze

* *Trujillo* na portalu Venezuela tuya (`es`)
* *Trujillo* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)
# Lara (savezna država)

| Lara Estado Lara |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** |  Venecuela
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Barquisimeto
 |
| **guverner** | Luis Reyes Reyes (PSUV)
 |
| Površina
 | 19800 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.774.867
 |
| **Gustoća** | 90 stanovnika na km²
 |
| osnovana 1901. |

**Država Lara** (španjolski: *Estado Lara*) je jedna od 23 savezne države Venecuele, koja se nalazi na sjeverozapadu zemlje.

Ime je dobila po heroju Venezuelanskog rata za nezavisnost Jacintu Lari.

## Karakteristike

U Lari živi 1,774,867 stanovnika na površini od 19,800 km²
Država se prostire po brdovitom kraju, kog često pogađaju suše .

Lara sa sjevera graniči sa saveznom državom Falcón, sa istoka sa Yaracuyem, sa juga sa Portuguesom i Trujillom i sa zapada sa Zuliom.

Najveći i glavni grad u toj državi je Barquisimeto, on je i najveći Industrijski centar.

## Privreda

Poljoprivreda dominira privredom te države, najviše se uzgaja Glavni usjevi su kava, šećerna trska, kukuruz, citrusi, krumpir, paradajz, paprika, luk i grožđe. I stočarstvo je važna komponenta lokalne ekonomije, kao i proizvodnja vina i alkoholnih pića.

U Lari se uzgaja najveća količina sisala u Venezueli, pa je razvijena proizvodnja užadi, vreća i sličnih artikala.

Preko države prolazi autoput koji povezuje Barquisimeto sa najvećim urbanim centrima na sjeveroistoku zemlje.

## Reference

## Vanjske veze

* *Gobirno Progresista de Lara* Arhivirano 2015-04-10 na Wayback Machine-u (`es`)
* *Lara* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)