Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dom komuna Ujedinjenog Kraljevstva

Britanski Dom komuna
**Dom komuna** (engleski: *House of Commons*) je donji dom Parlamenta Ujedinjenog Kraljevstva. Parlament se također sastoji od suverena i gornjeg doma, Doma lordova; Dom komuna je danas najvažniji od svih tih delova Parlemanta. Dom komuna je demokratski izabrano tijelo, koje se trenutno sastoji od 646 članova, poznatih po engleskoj kratici MP (*Member of Parliament*, "Član parlamenta". Članovi se biraju po većinskom izbornom sistemu, te sjede u Parlamentu dok on ne bude raspušten (najduže pet godina nakon sazivanja). Svaki član parlamenta je izabran u izbornom okrugu (*constituency*) kojeg predstavlja. Dom komuna daje većinu ministara i sve premijere od 1902. godine, s jedinim izuzetkom Sir Alec Douglas-Homea godine 1963. (Home je zapravo bio članom Doma komuna, s obzirom da je preuzeo mjesto ubrzo nakon što je izabran za premijera).

Dom komuna se razvio u 14. vijeku te kontinuirano postoji do današnjeg dana. Dom komuna ("Donji dom") je imao daleko manje političke moći nego Dom lordova ("Gornji dom"), ali danas uvjerljivo dominira Parlamentom. Zakonodavne ovlasti Doma komuna nadmašuju ovlasti Doma lordova; temeljem Zakona o Parlamentu iz 1911. godine, ovlasti Lordova da odbacuju većinu zakonskih prijedloga se svela na odgađanje zakonskih prijedloga na najviše godinu dana od dana usvajanja u Domu komuna. Nadalje, Vlada Ujedinjenog Kraljevstva odgovara isključivo Domu komuna; premijer ostaje na dužnosti samo dotle dok uživa podršku donjeg doma (ne računajući teorijsku mogućnost smjene od strane monarha).

Puni formalni naziv Doma komuna je *Časni ljudi Komuna Ujedinjenog kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske okupljeni u Parlamentu* (engleski *The Honourable the Commons of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled*). Engleski izraz "Commons" dolazi iz normansko-francuske riječi *communes*, što se odnosi na geografske i druge zajednice zastupnika u Parlamentu. Često se pogrešno misli da izraz "Commons" dolazi od riječi za pučane ("commoners"), odnosno da se time označava da Dom predstavlja obične ljude, na isti način na koji "Dom lordova" označava predstavničko tijelo za perove. Ovo objašnjenje, međutim, nema historijsku osnovu. Oba doma, Komune i Lordovi, sastaju se u Westminsterskoj palači. Oba Doma su se u prošlosti okupljala na različitim mjestima, a i danas na to imaju pravo, pod uvjetom da im je pri ruci Mlat.

Izvor informacija za Dom komuna je Biblioteka Doma komuna.

## Vanjske veze

* The Parliamentary Archives holds the historic records of the House of Commons.
* The British Broadcasting Corporation. (2005). "A–Z of Parliament."
* *The Guardian.* (2005). "Special Report: House of Commons." Arhivirano 2007-10-26 na Wayback Machine-u
* The Parliament of the United Kingdom. House of Commons official website. Arhivirano 2007-03-16 na Wayback Machine-u
* The Parliament of the United Kingdom. Find Your MP. Arhivirano 2007-07-21 na Wayback Machine-u
* The Parliament of the United Kingdom. Parliament Live TV.
# Henley (izborna jedinica Parlamenta UK)

**Henley** je izborna jedinica Doma komuna, odnosno donjeg doma Parlamenta Ujedinjenog Kraljevstva čiji zastupnik zastupa jugoistočni dio grofovije Oxfordshire u Engleskoj. Izborna jedinica zahvaća najveći dio gorja Chiltern Hills i grad Thame u dolini Temze, sjeverozapadno od Londona, te je pretežno ruralnog karaktera, ali je također izvrsno prometno povezana sa Londonom i Oxfordom, te u njoj živi natprosječno obrazovano i imućno glasačko tijelo. To se, između ostalog, često navodi kao razlog zbog kojeg su od 1910. do danas u njoj bili izabrani isključivo kandidati Konzervativne stranke, te se smatra jednim od njenih najtvrđih uporišta i najsigurnijih izbornih jedinica. Među zastupnicima koji su zastupali Henley su najpoznatiji Michael Heseltine, dugogodišnji istaknuti ministar u vladama Margaet Thatcher i Johna Majora, te Boris Johnson.
# Kraljičini vlastiti oxfordshirski husari

Bedž
**Kraljičini vlastiti oxfordshireski husari** (engleski: *Queen's Own Oxfordshire Hussars*) je naziv za rezervnu pukovniju Britanske vojske originalno osnovanu 1794. godine. Osnovana je kao konjićka jedinica 1794. godine od strane dobrovoljaca u engleskoj grofoviji Oxfordshire. Sudjelovala je u Drugom burskom ratu, Prvom svjetskom ratu i Drugom svjetskom ratu. 1967. je bila rasformirana, prije nego što je 1971. ponovno formirana, a danas njenu tradiciju nastavlja 142. vozački eskadron Kraljevskog logističkog korpusa.

## Vanjske veze

* British Army units from 1945 on
* Baker, Chris. „The Oxfordshire Yeomanry”. The Long, Long Trail. Arhivirano iz originala na datum 2019-04-21. Pristupljeno 6 April 2015.
* Land Forces of Britain, the Empire and Commonwealth – Regiments.org (archive site)
* The Royal Artillery 1939–1945
# Dorset

| Dorset
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Engleske
 |
| **Upravni oblik** | county
 |
| **Glavni grad** | Dorchester
 |
| **Lord poručnik Visoki šerif** | Angus Campbell Catriona Payne
 |
| Površina
 | 2655 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 744.041
 |
| **Gustoća** | 280 stanovnika na km²
 |
| **Web stranica** |
 |

**Dorset** (arhaično: *Dorsetshire*) je jedna od 48 ceremonijalnih grofovija od 744,041 stanovnika, koji žive na površini od 2,655 km², i jedna od 77 nemetropolitanskih grofovija na jugozapadu Engleske od 412,905 stanovnika i manje površine od 2,542 km².

Njegov teritorij se samo djelomično poklapa sa historijskim grofovijom Dorset.

Administrativni centar Dorseta je grad Dorchester koji leži na jugu.

## Geografija

Dorset leži u regiji Jugozapadna Engleska, sa sjevera graniči sa Somersetom i Wiltshirom, sa Hampshirom na istoku, sa Devonom na zapadu, a sa juga mu je prirodna granica Kanal La Manche.

Za Dorset su karakteristične krečnjačke visoravni North Dorset Downs i South Dorset Downs koje se protežu i na susjedni Wiltshire. Između njih leži trokutasta ravnica pijeskovito-glinastog tla.
Taj kraj na zapadu oplakuju rijeke Frome i Piddle, na istoku rijeke Avon i Stour.

## Historija

Dorset je naseljen od prahistorije, o čemu svjedoče arheološki nalazi od neolita, preko brončanog
do željeznog doba.
Za Rimljana je Dorchester bio jedan od važnijih gradova. Kasnije je postao dio Kraljevine Wessex. Početkom 19. vijeka Dorset je bio pozornica boraca za radnička prava -
Tolpudskih martira.

## Privreda

Osim gradova Bournemouth i Poole na jugoistoku, Dorset je uglavnom ruralni kraj.
Po krečnjačkoj visoravni ima uglavnom velikih farmi koje se bave mljekarstvom i uzgojem ječma. A po mješovitim piješčano-glinenom terenu, farme su manje, i bave se peradarstvom i svinjogojstvom.
Uz šumarstvo važni su i kamenolomi; portlandski kamen i Purbeck mramor.
Dorset ima jedan od rijetkih preostalih rudnika kaolinske gline, važne za keramičarsku industriju.

Kod sela Kimmeridge na obali ima nešto nafte i zemnog plina.

Turizam ima sve veću ulogu u ekonomiji Dorseta, naročito u većim obalnim centrima; Bournemouth, Poole i
Weymouth. Bournemouth je poznat kao ladanjsko mjesto, još od 1879., a okrug
Weymouth i Portland privlači sve veći broj turista.
Jurska obala (obalni pojas od Dorseta do Istočnog Devona), je zbog impresivnih klifova - 2001. uvrštena na
UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi.
UNESCO-ve svjetske baštine 2001. godine.

Bournemouth i Poole imaju i nešto industrije; cigla, keramikaa, elektronika, metalurgija, farmaceutika, kemikalije.

## Reference

## Vanjske veze

* Dorset County Council Arhivirano 2016-06-23 na Wayback Machine-u (`en`)
# Gonoreja

| Gonoreja |
| --- |
|  |
|  |
| Poster iz Drugog svetskog rata. |
| Specijalnost | Dermatologija, urologija, Ginekologija |
| Klasifikacija i eksterni resursi |
| ICD-10 | A54 |
| ICD-9 | 098 |
| MedlinePlus | 007267 |
| eMedicine | article/782913 |
| MeSH | D006069 |

**Gonoreja**, **triper** ili **kapavac** je zarazna spolna bolest koja se prenosi polnim kontaktom. Prilikom polnog kontakta dolazi do prenosa bakterije sa sluznice polnih organa zaražene osobe na sluznicu zdrave osobe. Bakterije napadaju cilindrični epitel sluznice (cervikalni kanal, rektum) izazivajući upalnu reakciju.

Ako se ova bolest ne leči, izaziva sterilitet kod muškaraca i žena i slepilo novorođenčadi kod majki koje su zaražene. Bolest može zahvatiti i zadnje crevo, sluzokožu usta, vežnjaču oka i urogenitalni trakt. Leči se antibioticima, penicilinom, ako je rezistentna onda drugim. Zapuštena bolest prelazi u hroničnu, a iz epitela uretre kod muškaraca prelazi na mokraćnu bešiku, semevode, semenu kesicu i testise kao i bubrege.

## Simptomi

Često je gonoreja asimptomatska, pa zaraženi ne primećuju nikakve probleme. Ako postoje, najčešći su simptomi iscedak iz vagine i bolna upala sluznice porođajnog kanala.

Muškarci ponekad mogu primetiti žuti, sluzavi iscedak iz penisa, krv u urinu ili bockanje pri mokrenju. Od 1 do 10 dana posle infekcije javlja se zapaljenje i bolovi u uretri (mokraćnom kanalu penisa). Ako se ne leči sekret postaje bistar i lepljiv i održava se nekoliko meseci dok se ne javi groznica i otok limfnih žlezda u preponama. Ako se ne leči, gonoreja može izazvati neplodnost, nešto ređe sepsu ili oštećenja drugih organa (srca i mozga).

Kod žena simptomi se ne moraju ispoljiti, a kod nekih se javlja bol u donjem delu trbuha. Zaražene žene mogu bolest preneti na fetus. Kod muškaraca se nelečena gonoreja može proširiti na prostatu, semenike i pasemenike, te takođe uticati na plodnost.

## Lečenje

Lečenje se obavlja antibioticima, od kojih se mora primeniti nekoliko vrsta. U poslednjih deset godina sve je više vrsta Neisseria gonorrhoeae otpornih na antibiotike, pa lečenje postaje teže.

## Reference

## Vanjske veze

* "Gonorrhea - CDC Fact Sheet"
# Kitzbühel

| Kitzbühel
 |
| --- |
| Panorama grada sa žičarePanorama grada sa žičare |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Austrija
 |
| **austrijska savezna zemlja** | Tirol
 |
| **Okrug (bezirk)** | Kitzbühel
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Klaus Winkler
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 57 km²
 |
| **Visina** | 762
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Urbano područje** | 8,241
 |
|  - **Urbana gustoća** | 142.2
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Službene stranice** www.kitzbuhl
 |
| Karta
 |
| Kitzbühel
 |

**Kitzbühel** je grad na zapadu Austrije od 8,241 stanovnika.

Kitzbühel je i administrativni centar Okruga Kitzbühel.

## Geografija

Kitzbühel leži u Tirolu u kotlini rijeke Kitzbüheler Ache, okružen visokim planinama Kitzbühelskih alpi čiji najveći vrh Kitzbüheler Horn ima 1,998 metara.

Kitzbühel je udaljen oko 100 km istočno od Innsbrucka, nedaleko od grada prolazi autoput E45, München - Innsbruck

## Historija

Kitzbühel se prvi put spominje 1165., a povelju o statusa grada dobio je 1271.
U to vrijeme bio je feud biskupa od Regensburga i Bamberga, podanika bavarskih vojvoda, tek
1504. postao je dio Tirolske grofovije.

Svoj najveći prosperitet Kitzbühel je imao tokom 16. i 17. vijeka kad se u nedalekoj okolici iskapao bakar i srebro.

## Znamenitosti

Historijski centar Kitzbühela još uvijek ima srednjovijekovni izgled, sa brojnim kućama i palačama iz tog doba
koje su pretvorene u hotele.

Najveće znamenitosti Kitzbühela su parohijska crkva sv. Andreasa, podignuta između 1435. - 1506., sa baroknim enterijerom, crkva sv. Katarine iz 14. vijeka i dvokatna crkva Naše gospe (Liebfrauenkirche) čija je prva etaža podignuta 1373. a druga 1490., a nakon tog je 1738. kompletno barokizirana.

## Privreda

Današnji Kitzbühel je jedno od najpoznatijih skijališta na svijetu, ali je on poznata turistička destinacija i ljeti kao klimatsko lječilište, jer se pored grada nalazi termalni izvor Jezero Schwarzsee.

## Pobratimski gradovi

* SAD, Greenwich, Connecticut
* Japan, Jamagata
* SAD, Sun Valley, Idaho
* Italija, Vipiteno
* Francuska, Rueil-Malmaison
* Njemačka, Bad Soden am Taunus

## Galerija slika

* Glavna ulica
* Crkva sv. Katarine
* Kuće u centru
* Slalom za svjetski kup

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Kitzbühela* (`de`)
# Vjeridba

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vjeridba (razvrstavanje).*
Fotografija koju su Lionel Logue i njegova buduća supruga Myrtle Gruenert izradili 1906. nakon sklapanja zaruka.
**Zaruke**, **vjeridba** (ijek.) ili **veridba** (ek.), odnos dvije osobe koje su jedna drugoj obećale da će sklopiti brak. Takve se osobe nazivaju *zaručnici* ili *vjerenici*. Do njega nastaje kada jedan od budućih partnera pristane na bračnu ponudu. Taj se odnos nekada formalno obznanjuje tako što zaručnici nose zaručnički prsten.

Trajanje zaruka ovisi o različitim okolnostima, pa može potrajati tjednima, mjesecima, pa i godinama. Zaruke se mogu raskinuti sve do sklapanja braka; takvi raskidi u tradicionalnim društvima i zajednicama obično izazivaju javnu sablazan ili sramotu za zaručnike i članove njihovih porodica.
# Montirani proces

**Montirani proces** ili **postupak**, **montirano suđenje**, odnosno **sudska predstava** ili **sudska farsa** su neformalni izrazi koji u najširem smislu označavaju sudske postupke čiji je ishod unaprijed određen, odnosno čija je jedina svrha provođenje ranije donešene odluke najviših organa vlasti neke države, pri čemu se pravosudni organi koji ih vode moraju podvrgnuti tom imperativu nauštrb primjene prava. Pri tome se gotovo u pravilu podrazumijevaju krivičnopravni postupci u kojima optuženici odgovaraju za politička krivična djela (veleizdaja, špijunaža, terorizam, "ugrožavanje ustavnog poretka", *subverzija*, *kontrarevolucija*), odnosno druga krivična djela za koja su predviđena smrtna ili kazne doživotnog ili dugotrajnog zatvora, odnosno egzila. Glavna je svrha takvih suđenja "ukloniti" ličnost koja neki režim smatra svojim neprijateljem ili trajnom smetnjom ostvarivanju svojih ciljeva; primarni cilj suđenja jest osuđujućom sudskom presudom dati pravnu podlogu, odnosno krinku "zakonitosti" i pravne utemeljenosti takvoj odluci. Osim toga, motivi za pokretanje montiranih procesa mogu biti propagandni - bilo kroz nastojanje da se vlastita ili međunarodna javnost uvjeri u opasnost od državnih neprijatelja i tako opravda vlastita represivna politika, bilo kroz zastrašivanje potencijalne opozicije kroz spektakularnu demonstraciju vlastite represivne moći.

"Montiranje" procesa se može izvesti na razne načine - dovođenjem optuženika pred vojni, prijeki ili drugu vrstu "specijalnog" suda gdje optuženiku stoji na raspolaganju manje vremena, resursa i prava da pripremi ili izvodi svoju obranu; imenovanjem sudaca ili članova porote koji su pristrani, bilo time što su rodbinskim, stranačkim ili drugim vezama odani vlasti ili su otprije neprijateljski nastrojeni prema optuženiku; odbacivanjem ili odbijanjem svih dokaza u prilog optuženika; korištenjem lažnih svjedoka i dokaza, uključujući i priznanje samog optuženika do koga se prilikom istrage ili samog postupkom došlo mučenjem ili drugim oblicima prisile.

Iako su montirani procesi postojali još od samih začetaka države i prava, sam izraz je u upotrebu ušao tek 1930-ih, zahvaljujući Moskovskim suđenjima održanim u SSSR-u za vrijeme Staljinove Velike čistke, a koja su nakon stvaranja Istočnog bloka 1940-ih i početkom 1950-ih poslužila kao model za slična suđenja u staljinističkim zemljama istočne Evrope. Danas se zbog toga izraz "montirani proces" obično vezuje uz suđenja u totalitarnim ili autoritarnim državama. Međutim, zbog svog pežorativnog značenja, u propagandne svrhe se koristi u daleko širem opsegu, odnosno vrlo često kritičari vlasti ili pristaše osoba kojima se sudi takve procese nazivaju "montiranima".

## Povezano

* Sudska rehabilitacija
* Politički zatvorenik
* Prijeki sud
* Kvazisud

## Izvori

* Bideleux, Robert; Jeffries, Ian (2007), *A History of Eastern Europe: Crisis and Change*, Routledge, ISBN 0415366267
* Crampton, R. J. (1997), *Eastern Europe in the twentieth century and after*, Routledge, ISBN 0415164222
*  Arhivirano 2018-11-18 na Wayback Machine-u
# Kapetan fregate

Oznaka čina Poručnika fregate rečne flotile u Vojsci Srbije.
**Poručnik fregate** je u Vojsci Srbije i u armijama većine zemalja čin oficira za starešine na položaju komandira čete brodova. U većini armija najviši je čin nižih, trupnih oficira. Predstavlja jedno od najstarijih i najpostojanih činova u većini vojski u svetu, koji označava određen nivo u vojnoj hijerarhiji, sa odgovarajućin formacijskim položajem i funkcijom.

Tokom Narodnooslobodilačkog rata u NOV i POJ uveden je 1946. godine i zvao se poručnik 2. ranga po ugledu na Crvenu armiju. 1955. naziv mu je preimenovan u sadašnji i kao takav postojao je i u Jugoslovenskoj narodnoj armiji, Vojsci Jugoslavije i Vojsci Srbije i Crne Gore.

U kopnenoj vojsci čin kapetana odgovara činu kapetana.

## Povezano

* Činovi Vojske Srbije
* Činovi u Vojsci Jugoslavije
* Činovi u JNA

## Vanjske veze

* Činovi Vojske Srbije Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u

## Literatura

* *Vojna enciklopedija*, Vojnoizdavački zavod, Beograd, 1981.
# Premijer Ujedinjenog Kraljevstva

| Premijer Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske
 Prime Minister of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland |
| --- |
| **Grb Vlade Njegovog Veličanstva** |
| **Inkumbent Keir Starmer** od 5. jula 2024. |
| Titula | The Right Honourable |
| Sjedište | 10 Downing Street |
| Imenuje | Monarh Ujedinjenog Kraljevstva |
| Mandat | Po volji Njegovog Veličanstva, uz opće izbore svakih pet godina. |
| Prvi | Sir Robert Walpole (kao Prvi lord Trezora; *de facto* prvi Premijer) |
| Formiranje | 4. travnja 1721. |
| Plaća | £142,000 (uz £65,000 parlamentarne plaće) |

**Premijer Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske** je, praktički, politički vođa Ujedinjenog Kraljevstva. On/a djeluje kao šef Vlade Njegovog Veličanstva i kao drugi premijeri u westminsterskim sistemima je (zajedno sa svojim kabinetom) *de facto* nositelj izvršne vlasti u Britaniji, koji vrši mnoge izvršne dužnosti nominalno u rukama suverenena, koje se navode kao "kraljevski prerogativ". Prema običaju, premijer i Kabinet (pod njegovim vodstvom) za svoja djela odgovaraju Parlamentu, čiji su danas, prema običaju, članovi. Trenutni premijer je Keir Starmer.

## Veze

* Popis Premijera Ujedinjenog Kraljevstva

## Literatura

* 10 Downing Street. (2004). Official Website. Arhivirano 2005-12-08 na Wayback Machine-u
* Farnborough, Thomas Erskine, 1st Baron. (1896). *Constitutional History of England since the Accession of George the Third,* 11th ed. London: Longmans, Green and Co.
* Parliament of the United Kingdom. (2004). Official Website.
* Principal Ministers of the Crown: 1730-2006
# Britanski komandosi

**Britanski komandosi** (engleski: *British Commandos*) su bile britanske specijalne snage koje su djelovale za vrijeme Drugog svjetskog rata. Osnovane su 1940. godine i ispočetka popunjavane ljudstvom kopnene vojske, a u svrhu izvođenja prepada i drugih akcija na teritoriji kontinentalne Evrope pod njemačkom, odnosno osovinskom okupacijom. Britanski komandosi su tokom trajanja rata djelovali na svim bojištima, organizirani u 30 jedinica i formalno grupirani u 4 jurišne brigade; njihovo ljudstvo su s vremenom činili pripadnici drugih vidova britanskih oružanih snaga, ali i pripadnici vojski drugih savezničkih država. Britanski komandosi su djelovali na evropskom, ali i pacifičkom ratištu, pri čemu su njihove akcije imale raspon od sitnih gerilskih prepada do akcija u kojima su služile kao jurišne trupe pri izvođenju najvažnijih ofenzivnih operacija. Tokom rata su Britanski komandosi stekli ogroman ugled i poslužili kao model po kome su formirane i obučavane brojne druge specijalne jedinice u svijetu, uključujući američke rendžere i Zelene bertke.

Većina jedinica britanskih komandosa je rasformirana nakon rata, sa izuzetkom današnje 3. komandoske brigade Kraljevskih marinaca; njihovu tradiciju u britanskim oružanim snagama danas njeguju Padobranska regimenta, SAS i SBS.

## Povezano

* Specnaz

## Vanjske veze

* Commando Veterans Association
* Combined Operations
* Commando Veterans Association
* 30 Commando Assault Unit - Ian Fleming's 'Red Indians'
* No. 6 (Army) Commando
* No, 47 (Royal Marine) Commando Association Arhivirano 2017-12-21 na Wayback Machine-u
# Ured za strateške usluge

**Ured za strateške usluge** (engleski: *Office of Strategic Services, OSS*) je obaveštajna služba Sjedinjenih Američkih Država, koja je osnovana tokom Drugog svetskog rata. Bila je u ratno vreme obaveštajna služba i preteča Centralne obaveštajne agencije. Na njenom čelu se nalazio Vilijam Donovan.

## Vanjske veze
# Kapitulacija Japana

Japanski predstavnici Mamoru Shigemitsu i Yoshijiro Umezu na palubi bojnog broda USS *Missouri* za vrijeme ceremonije predaje 2. septembra 1945. Iza njih su u srednjem redu, slijeva nadesno, general-major Yatsuji Nagai kao predstavnik vojske; Katsuo Okazaki kao predtsavnik Ministarstva vanjskih poslova; kontraadmiral Tadatoshi Tomioka kao predstavnik ratne mornarice; Toshikazu Kase iz Ministarstva vanjskih poslova te general-lajtnant Suichi Miyakazi kao predstavnik vojske.
**Predaja Japana** u augustu 1945. je označila konačni završetak drugog svjetskog rata. 10. augusta 1945. nakon što su Mandžuriju napale sovjetske trupe i nakon što su SAD izvršile atomsko bombardiranje Hiroshime i Nagasakija, japansko vodstvo - koje je predstavlajo Vrhovni ratni savjet (tzv. "velika šestorka") je odlučilo da, načelno, prihvati savezničke zvjete za završetak rata iznesene u Potsdamskoj deklaraciji. Nakon nekoliko dana skrivenih pregovora i neuspjelog državnog udara, car Hirohito se preko radija obratio narodu te carskoj objavi 15. augusta objavio kako Japan pristaje na predaju. 28. augusta je započela okupacija Japana od strane Vrhovnog komandanta Savezničkih sila. 2. septembra je japanska vlada potpisla Japanski protokol predaje, kojim je službeno završio drugi svjetski rat. Neke izolirane jedinice japanskih oružanih snaga u Aziji i na pacifičkim otocima su se odbili predati te su mjesecima, pa i godinama, sve do 1970-ih, nastavili borbu.

## Vanjske veze

=

* Original Document: Surrender of Japan Arhivirano 2008-05-18 na Wayback Machine-u (`en`)
* United Newsreel of surrender from Google Video Arhivirano 2008-10-23 na Wayback Machine-u (`en`)
* The last mission over Japan (`en`)
* Hirohito's Determination of surrender 終戦 *Syusen* (japanski)
* Tajne bilješke privatnih razggovora britanskog premijera Churchilla i maršala Staljina na Potsdamskoj konferenciji 17. jula 1945. (`en`)