Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Unión Chocó

| Unión Chocó
 |
| --- |
| AmbulantaAmbulanta |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Domorodačka regija** | Emberá-Wounaan
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Grad** | 600
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Unión Chocóclass=notpageimage| Unión Chocó na karti Paname |

**Unión Chocó** je naselje od nekih 600 stanovnika na jugoistoku Paname u Domorodačkoj regiji Emberá-Wounaan u kojoj je
administrativni centar.

## Geografija

Unión Chocó se nalazi na rijeci Tuira u neprohodnom Darijenskom rascjepu, udaljen svega 12 km zračne linije južno od Yaviza, ali kako nema nikakvog puta osim rijeke to iznosi i preko 70 km.

## Historija

Izgradnju tog naselja predložio je general Omar Torrijos tadašnji šef vojne hunte - 1969.
Prve kuće izgrađene su 1970., hunta je obećala da će to biti naselje koje će poštujući kulturu i tradiciju naroda Regije Emberá-Wounaan imati sve osnovne sadržaje od škole, ambulante, vodovoda, električne struje do aerodromske piste.

Naselje je dobilo ime - Unión (zajednica) jer su svi stanovnici sudjelovali u njegovoj izgradnji.

Unión Chocó je od 1983. administrativni centar tada osnovane Domorodačke regije Emberá-Wounaan na teritoriju Provincije Darién.

## Reference

## Vanjske veze

* *Unión Chocó* (na portalu Mapcarta) (`es`)
# Gaigirgordub

| Gaigirgordub
 |
| --- |
| RestoranRestoran |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Guna Yala
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 28,1 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Grad** | 999
 |
|  - **Gustoća** | 47,1 stan/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Gaigirgordubclass=notpageimage| Gaigirgordub na karti Paname |

**Gaigirgordub** kako za zovu domorodci Cune (ili **El Porvenir** po španjolskom do 2016.) je selo od 999 na sjeveroistoku Paname u Domorodačkoj regiji Guna Yala u kojoj je administrativni centar.

## Karakteristike

Gaigirgordub se nalazi na malom otoku Porvenir na zapadu karipskog Arhipelaga San Blas, nedaleko od obale Panamske prevlake.

Zbog tog je njegova luka polazna točka za većinu turista koji žele posjetiti taj arhipelag. Nedaleko od njega leže otoci Ukuptupu, Wichubwala, Sindup, Nalunega i Cayos Los Grullos.

Gaigirgordub ima hotel, muzej, carinarnicu i mali aerodrom (ICAO: **MPVR**, IATA: **PVE**) sa linijom za Cuidad Panamá.

Iako nije najljepši otok arhipelaga, on ima električnu struju i vodovod što većina drugih otoka nema, zbog tog ga mnogi odabiru kao bazu iz kog odlaze na izlete po ostalim otocima.

## Reference

## Vanjske veze

* *El Porvenir* (na portalu Mapcarta) (`en`)
# Llano Tugrí

| Llano Tugrí
 |
| --- |
| Zastava regije Ngäbe-BugléZastava regije Ngäbe-Buglé |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Ngäbe-Buglé
 |
| **Osnovan** |  |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 143 km²
 |
| **Visina** | 1,096
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Grad** | 3,358
 |
|  - **Gustoća** | 23,3 stan/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Llano Tugríclass=notpageimage| Llano Tugrí na karti Paname |

**Llano Tugrí** (ili *Buabïti* kako ga zovu Guajmi) ili Peña Blanca je naselje od 3,358 stanovnika na sjeverozapadu Paname u Domorodačkoj regiji Ngäbe-Buglé u kojoj je administrativni centar.

## Geografija

Llano Tugrí se nalazi u planinskoj unutrašnjosti, udaljen 123 km sjeveroistočno od Davida.

## Historija

Llano Tugrí je od 1997. administrativni centar tada osnovane Domorodačke regije Ngäbe-Buglé.
On je i sjedište regionalnog suda.

## Reference

## Vanjske veze

* *Llano Tugrí* (na portalu Mapcarta) (`es`)
# Sieyic

| Sieyic
 |
| --- |
| Zastava Regije Naso Tjër DiZastava Regije Naso Tjër Di |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Domorodačka regija** | Naso Tjër Di
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Kralj** | Reynaldo Santana
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Grad** | 196
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Sieyicclass=notpageimage| Sieyic na karti Paname |

**Sieyic** je selo od 196 stanovnika na jugozapadu Paname u Domorodačkoj regiji Naso Tjër Di u kojoj je administrativni centar.

## Geografija

Sieyic se nalazi na rijeci Teribe u neprohodnoj tropskoj prašumi.

## Historija

Sieyic je izgrađen tek nakon - 2020. da postane prijestolnica nove Domorodačke regije Naso Tjër Di.
To je naselje od nekoliko tradicionalnih koliba pokrivenih palminim lišćem među kojima se ističe svojom veličinom kraljeva palača.

Pored tog ima osnovnu školu koju pohađa 180 djece.

## Reference

## Vanjske veze

* *Sieyic* (na portalu Mapcarta) (`es`)
# Akua Yala

| Akua Yala
 |
| --- |
| Jezero BayanoJezero Bayano |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Panama
 |
| **Domorodačka regija** | Guna de Madungandí
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 112 km²
 |
| **Visina** | 74
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Grad** | 660
 |
|  - **Gustoća** | 5,9 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Akua Yalaclass=notpageimage| Akua Yala na karti Paname |

**Akua Yala** (španjolski: *Puente Bayano*) je selo od 660 stanovnika na jugoistoku Paname u Domorodačkom kotaru Guna de Madungandí u kom je
administrativni centar.

## Geografija

Akua Yala se nalazi na trasi Panameričkog autoputa, pored mosta na rijeci Bayano udaljena 15 km istočno od Chepa.

## Historija

Akua Ayala je novo naselje nastalo preseljenjem zbog izgradnje brane na rijeci Bayano i stvaranja velikog akumulacionog jezera površine 350 km².

Nakon katastrofalne poplave 2010. mjesto je ostalo bez pitke vode, koja im se nakon tog dovozila jedanput na tjedan.

Ionako siromašni stanovnici Akue Ayale za sve ostale potrebe osim kuhanja morali su koristiti prljavu vodu jezera, nakon dugo natezanja i demonstracija problem je rješen.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Akua Yala* (na portalu Mapcarta) (`en`)
# Mestici

Predsjednik države Sveti Toma i Princip, Fradique de Menezes je mestik
**Mestici** (šp. "mestizo") potomci su američkih starosjedilaca (Indijanaca) i bijelaca (najčešće Portugalaca i Španjolaca). Riječ "mestik" potječe od latinske riječi "mixticius", što znači "miješan". U Sjevernoj Americi se za njih koristi izraz **metisi** (francuski: *Métis*), a u Kanadi su kanadski Metisi Ustavom iz 1982. priznati kao posebna etnička grupa.

Žive uglavnom u Latinskoj Americi, ima ih oko 125 milijuna i govore španjolski i portugalski jezik. Uglavnom su rimokatoličke vjeroispovijesti i manjim dijelom protestanti.

U španjolskom jeziku ovaj naziv odnosi se na sve grupe nastale miješanjem različitih rasa, s naglaskom na grupu nastalu između Indijanaca i bijelaca.

U Paragvaju 95% stanovništa su mestici, u Salvadoru i Hondurasu 90%, a u Meksiku, Nikaragvi, Panami, Ekvadoru, Gvatemali, Kolumbiji, Čileu oko 60%.

## Povezano

* Mulati
* Kreoli
* Zambosi
# Ngäbe

**Guaymí** je ime za domorodačke panamske indijance, koji žive u vlastitoj Regiji Ngäbe-Buglé i po udaljenim provincijama Bocas del Toro, Chiriquí i Veraguas.

Guaymí se za život oslanjanju na zemljoradnju, sitno stočarstvo, lov i ribolov. Guaymí imaju jasne odredbe o tome koji su zadaci primjereni muškarcima, a koji ženema; doduše, kada dođe do potrebe, muškarci održavaju vatru, kuhaju i brinu o djeci dok žene plijeve korijenje i cijepaju drva.
# Naso (narod)

| Naso Teribe
 |
| --- |
|  |
| Karta rasprostranjenosti |
| Ukupna populacija |
|
3,800

 |
| Regioni sa značajnim brojem pripadnika |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Panama,  Kostarika |  |  |

 |
| Jezik/ci |
|
teribe, španjolski |
| Religija |
|
Kršćanstvo • Animizam |
| Srodne etničke grupe |
|
Boruca, Bribri |

**Naso**, **Teribe** ili **Tjër Di** su domorodački indijanci kojih danas ima oko 3,800.

## Karakteristike

Najveći dio Nasa danas živi duž šumovitih obala rijeke Teribe, baveći se ratarstvom i lovom u vlastitom domorodačkom kotoru Naso Tjër Di u Panami.
Još nekoliko stotina živi preko granice u Kostariki.

Najveći dio njihovog kotara zaštićen je Internacionalnim parkom La Amistad i Rezervatom prirode Palo Seco.

Naso pripremaju hranu
Za razliku od drugih indijanaca Naso preferiraju matrijarhat, jedinstveni su i po tome što još uvijek imaju kralja, koji istina nema apsolutnu moć već vlada uz pomoć vijeća koje predstavlja jedanaest Naso zajednica

Za Nase je glavna zadaća kralja je očuvanje naroda, zemlje i baštine koju su im ostavili preci.
Kako je rijeka Teribe za njih sveta, oni je i zovu Tjer Di (voda pramajka), izgradnja brane na njenoj pritoci i prepuštanje oko 1,192 hektara zemlje bio je neoprostiv grijeh starog kralja Tita Santane, pa su ga zbog tog smijenili.

Danas je kralj Nasa je Valentin Santana, koji vlada od 2004. kad je smijenio svog brata, on živi u skromnoj palači u prijestolnici Sieyic.

Dugotrajna španjolska vlast ostavila je traga na život Nasa, jer je većina prihvatila kršćanstvo, iako manjina još uvijek vjeruje u njihovo animističko božanstvo - **Sbo**.

Naso su poznati i po svojoj tradicijskoj šamanskoj medicini.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Terraba* Arhivirano 2023-02-16 na Wayback Machine-u (`en`)
# Bribri

Životni prostor Bribrija danas (južna Kostarika)
**Bribri** su narod iz grupe Talamancan nastanjen u kišnim šumama duž rijeka gornje Telire, Lari (pleme Lari) i Uren (pleme Uren) u sjevernoj Panami (prije) i u južnoj Kostariki (danas).

Bribri tropskih šuma u provincijama Limon i Puntarenas sačuvali su svoj stari tradicionalni način života. Čine dio nekad velikog naroda Talamanca i srodni su plemenu Cabécar.

## Običaji

* *Ritualna izolacija*

Kao i njihovi južni susjedi Guaymi, i nešto udaljeniji Cuna Indijanci prakticirali su ograničenu poliginiju.

Žena se kod ovog plemena za vrijeme menstruacije smatra nečistom, pa je za to vrijeme smjela jesti samo iz lista banane. Nakon upotrebe takvi listovi bi se bacali u ograđen prostor, jer kada bi ga pronašla krava (stoku drže), osušila bi se i uginula.

Porodilja se kod Bribrija smatra mnogo opasnijom nego za vrijeme menstruacije. Kada to osjeti ona kaže mužu, on joj napravi kolibu na usamljenom mjestu. Tu mora živjeti sama. Ne smije ni s kime komunicirati osim sa svojom majkom ili nekom drugom ženom iz sela. Nakon poroda vidar je očisti svojim dahom.

* *Pogrebni običaji*

Mrtve Bribri sahranjuju u šumi na uzdignutim platformama natkrivenim strehom. Sve bi to poslije okružili plotom i trnjem. Na vječni počinak odlazio bi sa svim svojim stvarima. Pokojnik nije smio umrijeti u kući, kada se to desi pleme pali pokojnikovu kuću, a oni se sele u drugi kraj. Devet dana nakon sahrane održavaju veliku svečanost očišćenja. Tada pred njim pale vatru i troše veliku količinu hrane i opojnih pića.

Devet godina nakon smrti, kada od pokojnika ostanu samo kosti Indijanci igraju 'igru kostiju', tada je opet prilika da se dobro najedu i napiju. Kada svi pozvani gosti odu sa svečanosti, rodbina pokojnog umota u koru drveta i odnose u kuću mrtvih na planini.

Vrhovni bog stvoritelj im zove se "Sibú”.

## Bribri danas

Danas oko 5,200 Bribrija živi na rezervatu Talamanca, ostali su na rezervatima Cabagra, Salitre i Kekoldi. Njihova glavna aktivnost je ratarstvo. U prehranu im ulazi oko 120 vrsta divljeg i uzgojenog bilja. Jedno njihovo manje pleme (Kekoldi; oko 200 duša, žive na rezervatu Kekoldi) bavi se uzgojem iguana (veliki bezopasni tropski gušter koji se hrani kukcima i vegetacijom). Pleme posjeduje farmu sa 2,000 životinja i 2,000,000 jaja. Iguana na farmi ostaje 5 godina nakon čega je vraćaju u prirodu.

## Vanjske veze

* Bribri Indigenous Indians in Panama
# Sinagoga

Novosadska sinagoga (sagrađena 1905.)
**Sinagoga** (od gr. συναγογε "skupština, okupljanje" - heb. *Beit Knesset* „Kuća okupljanja” ili *Beit T`Phila* „Kuća molitve”) je zgrada u kojoj se obavljaju verske aktivnosti u judaizmu. Glavna uloga sinagoge jeste zajednička molitva, mada je povezivana i s privatnom ili ličnom molitvom. Sinagoga se povezuje i sa učenjem i u tom svojstvu naziva se bet midraš ili "kuća učenja". Nije jasno da li je u starim vremenima kuća učenja bila deo glavnog svetilišta ili se nalazila odmah do njega, kao danas.

Svrha sinagoge je takođe da bude mesto okupljanja, bet kneset, mesto gde se održavaju gradski skupovi i gde se obavljaju poslovi. Od 1. veka pa do danas, sinagoga se gradila tako da služi i kao konačište za putnike namernike, bet orhim. Kada su u pitanju umetnost i arhitektura sinagoge, Jevreji su se prilagođavali životu izvan Hrama, prihvatajući dominantnu estetiku svog doba. To je svojevrstan pomak od kolektivne religije iz najranijih vremena prema individualizovanijoj religiji sinagoge, koja je mogla biti preneta u sve zemlje i sve zajednice. Sve do modernih vremena, sinagoga je bila sedište jevrejskog iskustva. S liberalnim tendencijama koje je donela misao 18. i 19. veka nastale su razne inovacije u sinagogama reformističkih i konzervativnih Jevreja.

Nemački reformisti su uveli orgulje i muziku u versku službu, što su do izvesne mere preuzele i konzervativne sinagoge u 20. veku. Prihvatanje propovedi, svešteničke odeće, govornog jezika okoline i sekularnog, pored verskog obrazovanja, predstavljali su osnovne elemente za razvoj savremene sinagoge. Učešće žena u službi, prvo u reformističkoj zajednici, a kasnije i u mnogim drugim liberalnim kongregacijama, pojavilo se kao vrlo značajno pitanje čak i u ortodoksnim krugovima. Na taj način, kako je sinagoga izašla iz geta kao zajednice srednjovekovnih vremena, moderno doba je izvršilo na nju veći uticaj od bilo kojeg drugog činioca u njenoj istoriji.

U starom dobu i u srednjem veku, sinagoga je bila nosilac svih jevrejskih vrednosti, kao i središte većeg dela aktivnosti zajednice. Danas takve sekularne stvari kao što su filantropija i cionizam imaju druge kanale. Opstajanje sinagoge kao trajne odlike jevrejske civilizacije ukazuje, međutim, na neprekinuti kontekst za one mitske elemente tradicije koji nadilaze istorijsko vreme. (domatrios)
# Evangelizam

*Ne treba miješati sa evangelizacijom.*

| Dio serije članaka na temu
Hrišćanstvo
 Kršćanstvo |
| --- |
| **Isus Hristos**
Rođenje · Krštenje · Učenje
Smrt · Uskrsnuće
**Osnove**
Apostoli · Evanđelje · Crkva
**Historija**
Rano kršćanstvo · Oci · Sabori
Ikonoklazam · Šizma · Križari
Reformacija · Ekumenizam
**Tradicije**

| Istočne
 |
| --- |
|
Pravoslavlje · Drevnoistočne crkve · Sirijsko hrišćanstvo · Asirska crkva

 |

| Zapadne
 |
| --- |
|
Rimokatolici · Luterani · Reformisti · Anglikanci · Anabaptisti · Baptisti · Menoniti · Metodisti · Adventisti · Svetosti · Pentekostalci · Envagelici · Fundamentalisti · Liberali

 |

| Netrinitarne
 |
| --- |
|
Jehovini svjedoci · Pokret Svetaca Posljednjih dana · Unitarijanizam · Hristadelfijanci ·

 |

**Teologija**
Stvaranje · Pad · Grijeh · Sud
Spasenje · Carstvo · Hristologija
Trojstvo (Otac, Sin, Sveti duh)
**Biblija**
Stari zavjet · Novi zavjet
Knjige · Kanon · Apokrifi

Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

**Evangelizam** kao pojam ima dug istorijat.

## Reformacija

U doba reformacije, pod njim se podrazumevalo prihvatanje augzburškog ispovedanja vere, za razliku od pripadanja katolicizmu ili reformisanim crkvama. Takvo značenje pojma je i dalje na snazi u Evropi i javlja se u službenim nazivima mnogih luteranskih crkava. U 18. veku, kao evangelisti su bili poznati oni koji su bili naklonjeni protestantskoj engleskoj crkvi, kao i oni među nekonformistima koji su ove podržavali. Engleski evangelisti su naglašavali značaj Svetog pisma, potrebu za očuvanjem vere, potrebu za visokim ličnim moralom i zastupničko iskupljenje.

## Amerika i Engleska

U Americi 19. veka, pojam evangelistički se odnosio na one crkve koje su zastupale ideje preporoda (revivalizam). Smatralo se da ove crkve imaju mnogo zajedničkog i njihove vođe su se nadale da će jedan evangelistički ujedinjeni front pomoći da Amerika postane stvarno hrišćanska zemlja.

U Engleskoj su 1846. protivnici anglo-rimokatoličkog pokreta ostvarili međusobnu saradnju na nivou Evangelističkog saveza. Savez je potvrdio ispovedanje vere u devet tačaka, gde se pominjalo i nadahnuće Svetim pismom, zastupničko iskuplenje, zatim Sveta Trojica, kao i grehopad i izopačenost čovečanstva. Jedinstvo koje se razvijalo među evangelističkim crkvama početkom veka počelo je da se osipa pod udarcima darvinizma, kriticizma i industrijalizacije.

## Pokreti

Različite crkve su različito reagovale na ove izazove i klasični evangelistički pokret se rascepio na liberale, konzervativce i pokret društvenog jevanđelja. Četrdesetih godina 20. veka počeo je da se rađa nov evangelistički pokret i to u krilu naprednijeg dela američkog fundamentalizma, koji je s vremenom postao otvoreniji prema svetu i crkvenom predanju. Sazrevanjem fundamentalističke teologije, konzervativne crkve u Americi počele su da se razvijaju i ta tendencija je i danas evidentna.

Evangelistički pokret u lokalnim crkvama dao je svoj doprinos formirašu i jačanju vankongregacionalnih institucija. Već 1970. evangelistički pokret je postao glavna snaga američkog protestantizma. Neoevangelisti su postali najbrže rastuća verska zajednica u SAD.

## Povezano

* Evangelizacija
# Lista gradova u Panami

|  |
| --- |
| **Gradovi u Panami** |
| **Rang** | **Ime** | **Stanovništvo** | **Provincija** |
| **Popis stanovništva u 1980** | **Popis stanovništva u 1990** | **Popis stanovništva u 2000** | **Procjena u 2006** |
| 1. | Panamá | 389 172 | 413 505 | 415 964 | 406 070 | Panamá
 |
| 2. | San Miguelito | 156 611 | 242 529 | 293 745 | 326 951 | Panamá
 |
| 3. | Tocumen | 21 745 | 46 500 | 81 775 | 89 951 | Panamá
 |
| 4. | David | 50 016 | 64 550 | 77 057 | 84 013 | Chiriquí
 |
| 5. | Arraiján | 16 272 | 22 300 | 58 597 | 81 118 | Panamá
 |
| 6. | Colón | 59 840 | 54 654 | 70 687 | 77 983 | Colón
 |
| 7. | Las Cumbres | 4 100 | 26 087 | 52 353 | 73 219 | Panamá
 |
| 8. | La Chorrera | 37 566 | 44 110 | 55 871 | 62 359 | Panamá
 |
| 9. | Pacora | n.a. | 22 700 | 51 286 | 56 414 | Panamá
 |
| 10. | Santiago de Veraguas | 21 809 | 31 913 | 40 879 | 46 284 | Veraguas
 |
| 11. | Chitré | 17 315 | 33 394 | 39 925 | 44 735 | Herrera
 |
| 12. | Vista Alegre | n.a. | 11 600 | 38 592 | 42 451 | Panamá
 |
| 13. | Chilibre | n.a. | 19 800 | 30 973 | 34 070 | Panamá
 |
| 14. | Cativá | n.a. | 18 173 | 25 551 | 30 483 | Colón
 |
| 15. | Nuevo Arraiján | n.a. | n.a. | 21 791 | 23 970 | Panamá
 |
| 16. | Changuinola | 9 528 | 18 536 | 21 591 | 23 153 | Bocas del Toro
 |
| 17. | Alcalde Díaz | n.a. | 15 082 | 18 277 | 20 081 | Panamá
 |
| 18. | Puerto Armuelles | 12 488 | 16 014 | 17 997 | 18 939 | Chiriquí
 |
| 19. | La Cabima | n.a. | 8 975 | 14 270 | 18 285 | Panamá
 |
| 20. | Aguadulce | 11 087 | 13 014 | 15 947 | 17 502 | Coclé
 |
| 21. | La Concepción | 10 460 | 13 645 | 15 912 | 17 102 | Chiriquí
 |
| 22. | Pedregal | 1800 | 12 602 | 15 120 | 16 516 | Chiriquí
 |
| 23. | Veracruz | n.a. | 7 300 | 14 936 | 16 429 | Panamá
 |
| 24. | Chepo | 4 529 | 5 600 | 13 304 | 15 771 | Panamá
 |
| 25. | Antón | 5 987 | 7 220 | 11 493 | 14 392 | Coclé
 |
| 26. | Sabanitas | 1700 | 11 427 | 12 490 | 12 935 | Colón
 |
| 27. | Penonomé | 7 389 | 8 700 | 11 447 | 12 592 | Coclé
 |
| 28. | Puerto Escondido | n.a. | n.a. | 11 425 | 12 567 | Colón
 |
| 29. | El Coco | n.a. | 7 274 | 10 376 | 12 504 | Panamá
 |
| 30. | Las Lomas | n.a. | 7 957 | 10 439 | 11 995 | Chiriquí
 |
| 31. | Volcán | n.a. | 5 824 | 9 185 | 11 709 | Chiriquí
 |
| 32. | Pocrí | 5 600 | 7 800 | 10 572 | 11 629 | Coclé
 |
| 33. | Ancón | n.a. | 5 601 | 7 892 | 9 445 | Panamá
 |
| 34. | Guadalupe | n.a. | 3 303 | 6 285 | 8 918 | Panamá
 |
| 35. | Las Tablas | 5 230 | 6 706 | 7 980 | 8 687 | Los Santos
 |
| 36. | Altos de San Francisco | n.a. | 6 630 | 7 862 | 8 533 | Panamá
 |
| 37. | Almirante | 4 664 | 6 866 | 7 754 | 8 180 | Bocas del Toro
 |
| 38. | Soná | 4 471 | 6 972 | 7 394 | 7 401 | Veraguas
 |
| 39. | Bajo Boquete | n.a. | n.a. | 5 655 | 6 220 | Chiriquí
 |
| 40. | Guabito | n.a. | n.a. | 5 530 | 6 083 | Bocas del Toro
 |
| 41. | La Villa de los Santos | 5 604 | 5 670 | 5 951 | 5 970 | Los Santos
 |
| 42. | La Pesa | n.a. | n.a. | 5 416 | 5 958 | Panamá
 |
| 43. | Puerto Pilón | 4 000 | 4 993 | 5 498 | 5 720 | Colón
 |
| 44. | Natá | 5 185 | 5 158 | 5 546 | 5 631 | Coclé
 |
# San Miguelito (distrikt)

| San Miguelito
 |
| --- |
| Stambeni neboderiStambeni neboderi |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Panamá
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Héctor Valdés Carrasquilla
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 50.10 km²
 |
|  - **Urbano područje** | 50 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 380,899
 |
|  - **Gustoća** | 7,603 stan./km²
 |
|  - **Urbano područje** | 315,019
 |
|  - **Urbana gustoća** | 6,300 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| San Miguelitoclass=notpageimage| San Miguelito na karti Paname |

**San Miguelito** je distrikt (okrug) od 380,899 i grad od 315,019 stanovnika na jugu Paname u Provinciji Panamá.

## Geografija

San Miguelito se nalazi udaljen svega desetak km sjeveroistočno od centra glavnog grada Ciudad Panamá. Danas je zapravo samo stambeno predgrađe te metropole u kojoj živi 2 / 5 stanovnika (preko 1,200,000) države.

## Historija

Stanica metroa
San Miguelito je nastao istovremeno kad i Republika Panama - 1903., kao stambeno naselje ljudi koji su se morali iseliti sa trase Panamskog kanala u izgradnji.

Vremenom su se tu naselili i brojni radnici jer je tu zemljište bilo jeftinije. Dugo vremena bio je sirotinjska favela, prva bolnica sagrađena je tek 1964.

Danas se situacija ponešto popravila, tako da je od 2014. povezan je metroom sa centrom Ciudad Paname.

## Reference

## Vanjske veze

* *Alcaldía de San Miguelito Panamá* (`es`)
# Arraiján

| Arraiján
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Panamá Oeste
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Rollyns Rodríguez
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 418.4 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Urbano područje** | 96,676
 |
|  - **Područje utjecaja** | 300,979
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 719.4 stan/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Arraijánclass=notpageimage| Arraiján na karti Paname |

**Arraiján** je okrug (distrikt) od 300,979 i grad od 96,676 stanovnika u sredini Paname u Provinciji Panamá Oeste.

## Geografija

Arraiján se nalazi udaljen dvadesetak km zapadno od centra glavnog grada Ciudad Panamá. Danas je jedno od predgrađa te metropole u kojoj živi 2 / 5 stanovnika (preko 1,200,000) države.

Kako se nalazi na trasi Panameričkog autoputa odlično je povezan sa glavnim gradom mostovima preko Panamskog kanala; Amerika i Centenario.

## Historija

Arraiján je osnovan 1551. za vladavine cara Karla V.

Iako je bio blizu Stare Paname, i obavezna točka na putu u unutrašnjost Panamske prevlake-Arraiján zbog brdovitog terena i nedostatka vode, nije privukao španjolske koloniste da se u njemu nasele.

Tako da se u dokumentima iz 18. vijeka uopće ne spominje, tek se u maju 1735. navodi kao selo od 700 stanovnika.

Arraiján je bio vijest dana 1835. kad je neki general Juan Eligio Alzuru ubio gradonačelnika - Lorenza de Hoyosa.
U vrijeme vladavine koloniste - proglašen je okrugom - 1855.

## Reference

## Vanjske veze

* *Corregimiento Arraiján* (na portalu Mapcarta) (`es`)