Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zapadnorusinski jezik

**Zapadnorusinski jezik** ili **panonskorusinski jezik** (*руски язик* / *русински язик*) je jezik koji se govori u severnoj Srbiji (Vojvodina) i istočnoj Hrvatskoj. Zapadnorusinskim jezikom govore etnički Rusini, dok u Autonomnoj Pokrajini Vojvodini ovaj jezik predstavlja jedan od šest službenih jezika. Za razliku od istočnorusinskog jezika, koji se govori u Ukrajini i koji spada u grupu istočnoslovenskih jezika, zapadnorusinski jezik spada u grupu zapadnoslovenskih jezika i najsličniji je slovačkom jeziku.

Zapadnorusinski jezik koristi ćirilično pismo prilagođeno ovom jeziku. Koristi se 31 slovo i dodatni meki znak:

**Аа Бб Вв Гг Ґґ Дд Ее Єє Жж Зз Ии Її Йй Кк Лл Мм Нн Оо Пп Рр Сс Тт Уу Фф Хх Цц Чч Шш Щщ Юю Яя ь**

Osnove gramatike rusinskog jezika je postavio Havrijil Kosteljnik (Гавриїл Костельник) još 1923., ali ih je potpuno uredio lingvista i pisac Mikola Kočiš u svom *Pravopisu* (*Правопис руского яазика*) izdatoj 1971. godine u Novom Sadu, a tri godine kasnije je izdao i prvu gramatiku rusinskog u Vojvodini (*Ґраматика руского язика*).

Prema izveštaju Ujedinjenih nacija, zapadnorusinski jezik, odn. jezik Rusina u Vojvodini, je jedan od retkih mikrojezika, kako u Evropi, tako i u svetu, koji ima priliku da se razvija zahvaljujući tome što se pored žive upotrebe, gaji i književnost na ovom jeziku, a takođe i postoje svi stepeni obrazovanja (osnovno, srednje i visoko) na rusinskom, uz aktivnu Katedru za rusinski jezik na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Pored redovnog nedeljnika *Руске слово* (*Rusinska reč*) čiji je izdavač Izvršno Veće APV, postoji i bogato izdavaštvo u rusinskim zajednicama u Vojvodini.

## Povezano

* Istočnorusinski jezik
* Rusini (Panonija)
* Wikipedija na panonskom rusinskom jeziku
# Banatskobugarski dijalekt

**Banatskobugarski dijalekt** (**banatskobug.Palćene bâlgàrsćijà jázić* ili *Banátsća bâlgàrsćijà jázić*) je dijalekt bugarskog jezika sa standardizovanim pravopisom i dugom književnom tradicijom. 1998. godine je Jani Vasilčin dekan i sveštenik u Starom Bešenovu preveo Novi zavjet na banatski bugarski: *Svetotu Pismu Novija Zákun*. Govornici su Banatski Bugari, koji žive u Rumuniji i Srbiji, u Banatu i svi su katolici.

## Izvor

Banatski Bugari u 18. veku došli su u Banat, u Ugarsku zbog Turaka iz Nikopolja. Kraljica Marija Terezija im je dala povlastice. Zbog vjere i različitosti rupćansko narječje, kojim su govorili katolički Bugari, se osamostalilo.

## Govornici

Broj govornika je službeno 6.500 u Rumuniji i 1.659 u Srbiji. Bugarski podaci tvrde da u stvarnosti ima 15.000 Bugara, 12.000 u Rumuniji i 3.000 u Srbiji.

Najstarije i najvažnije središte Banatskih Bugara je Stari Bešenov, a takođe i Vinga. Druga naselja su još: Brešca, Telepa, Denta. Bugari su živjeli još u Temišvaru i u mestu Veliki Sveti Nikola. U Srbiji u naseljima Ivanovo, Konak, Jaša Tomić i Skorenovac govore banatskobugarski.

1878. godine, kad se Bugarska osamostalila, veliki broj Bugara se je vratio u matičnu državu. 1868. godine još je bilo 35.000 Bugara u Banatu, zatim 18.298.

## Historija

Banatski Bugari su dobili sveštenike prvo iz Hrvatske i u crkvi je upotrebljavan hrvatski jezik.

U 19. veku je korišćen slovensko-ilirski jezik Stanka Vraza, zbog čega je banatskobugarski jezik je primio nove Hrvatizme (kao što je već bio slučaj sa katoličkim Bugarima u Bugarskoj), kao i slovenizme. Banatskobugarski jezik takođe danas koristi latinicu, koja je istovjetna sa abacedom.

Veliki broj riječi je pozajmljen iz mađarskog i njemačkog jezika. Od 1868. godine ima službeni standard. 1918. godine je proglašena Banatsku republiku, gdje je službeni jezik bio i banatskobugarski jezik.

Danas se u školama vjeronauka uči na banatskobugarskom, dok se u drugim školskim predmetima koristi rumunski i srpski jezik.
# Slovio

**Slovio** je pisani i govorni umjetni jezik, kojeg je stvorio jezikoslovac Mark Hučko. Slovio je međunarodni pomoćni jezik stvoren kao pomoć znalcima (govora i pisanja) slavenskih jezika u međusobnom sporazumijevanju.

Sloviova gramatička načela slična su kao u esperantu (unificirana imenica, pridjevski i glagolski nastavci, bez sklonidbe). Međutim, rječnik je izveden iz najzajedničkijih riječi slavenskih jezika.

Ime slovio dolazi iz predslavenskog jezika i znači "riječ" (a taj je oblik zadržao u suvremenom hrvatskom, srpskom, bosanskom, češkom, ruskom i ukrajinskom jeziku).

Do kolovoza 2007., rječnik slovio sadrži 44.000 riječi.

## Abeceda

Slovio rabi, manje ili više, latinično pismo:

**a b c cx d e f g gx h hh i j k l m n o p q r s sx t u v z zx cx - č
* gx - dž
* sx - š
* zx - ž
* h - h

Ovo su "izborna" slova:

* hq - kao "tvrdo" h (frikativni suglasnik, pr. češko h gdje je hrvatski g u **hlavna**)
* hx - kao njemačko *ch* u *Bach* ili španjolsko *j* u *Juan*
* wx - šč
* q - kao meki glas, koji omekšava prethodni suglasnik
* x - ks

U slovio nema dijakritičkih znakova. **Č**se piše kao **c** sa **x**. Ovaj sustav dopušta laki prijenos preko računala i druge komunikacijske mreže bez potrebe za posebnim fontovima.

Slovio se može pisati i ćirilićnim pismom:

* A a - А а
* B b - Б б
* C c - Ц ц
* Cx cx - Ч ч
* D d - Д д
* E e - Е е
* F f - Ф ф
* G g - Г г
* Gx gx - ДЖ дж
* H h - Х х
* I i - И и
* J j - Й й
* K k - К к
* L l - Л л
* M m - М м
* N n - Н н
* O o - О о
* P p - П п
* R r - Р р
* S s - С с
* Sx sx - Ш ш
* T t - Т т
* U u - У у
* V v - В в
* X x - Кс кс
* Wx wx - Щ щ
* Z z - З з
* Zx zx - Ж ж

## Primjer teksta na sloviu

Slovio es novju mezxunarodju jazika ktor razumijut cxtirsto milion ludis na celoju zemla. Ucxijte Slovio tper!
Словио ес новйу межународйу йазика ктор разумийут чтирсто милион лудис на целойу земла. Учийте Словио тпер!
Slovio je novi međunarodni jezik kojeg razumije 400 milijuna ljudi na cijeloj zemlji. Učite slovio sad!
## Vanjske veze

* Službena stranica
* Generator za slovio tipografski tekst-ispunjač
# Sorta (botanika)

**Sorta** – u botanici i agronomiji – je prirodna, odnosno kultivirana populacija sa karakteristikama koje ju čine prepoznatljivom, unatoć slobodnoj hibridizaciji sa drugim populacijama iste vrste. To je taksonomski rang ispod podvrste, a iznad forme. U zoološkoj nomenklaturi izjednačena je sa rangom rase.

Status sorte je uređuje Međunarodni kodeks botaničke nomenklature. Nije moguće sve gajene biljke uključiti u botaničku klasifikaciju, ali se sve mogu botanički svrstati do određenog stepena.

Sorta ili varijetet je također legalni termin, prema Konvenciji Međunarodne unije za zaštitu novih biljnih varijetata (*International Union for the Protection of New Varieties of Plants*: UPOV). Kod kultiviranih biljaka se prepoznaje kao kultivar, odnosno kao "varijetet", u smislu *križanac*, sa posebnom zaštitom, zvanom pava proizvođača biljnih križanaca (*plant breeders' rights*), što zavisi od unutrašnje i/ili vanjske legislative.

Ovaj „varijetet“ (koji se razlikuje od pravnog statusa) nije taksonomski rang u botanici, koji je reguliran Međunarodnim kodeksom algi, gljiva i biljaka (*International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants*), niti terminom "sorta" (regulirao Međunarodni kodeks nomenklature gajenih biljaka). Neki voćari koriste termin "sorta" neprecizno; na primjer, vinari gotovo uvijek se odnose na varijante grožđa kao "sorte.

## Povezano

* Taksonomija
* Međunarodni kodeks botaničke nomenklature

## Reference

## Vanjske veze

* International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) Arhivirano 2007-06-13 na Wayback Machine-u
* Community Plant Variety Office (CPVO) Arhivirano 2008-04-17 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2013-09-22 na Wayback Machine-u
# Varijetet (taksonomija)

*Ne treba miješati sa Varijete.*
**Varijetet** (lat. *varietas*, od *variatio* = promjena, odstupanje), skrać. **var**. je taksonomski rang ispod vrste i podvrste, ali iznad forme. Kao takav, ima tri dijela infraspecijskog imena. Ponekad se preporučuje da se određena populacija ili grupa populacija opisuje kao podvrsta u slučajevima prepoznavanja njihove geografske posebnosti, dok je rang sorte prikladniji za takson koji se pojavljuje izvan glavnine areala pripadajuće vrste.

## Primjer

Jastučasti kaktus, *Escobaria vivipara* (Nutt.) Buxb., široko je varijabilna vrsta, koja se javlja od Kanade do Meksika, a osobito širom Novog Meksika, ispod 2.600 m n/v. U okviru ove vrste opisano je devet varijeteta. Tamo gdje im se areali preklapaju, oni se ukrštaju i genetički intergriraju. Takava pojava je zabilježena u dodirnim područjima varijeteta *Escobaria vivipara* var. *arizonica* (iz Arizone) i *Escobaria vivipara* var. *neo-mexicana* (iz Novog Meksika).

## Definicije

Pojam varijeteta, različiti autori definiraju na razne načine. Svaki varijetet treba da se vidljivo razlikuje od drugih istovrsnih, ali s njima slobodno hibridizira, ako dođu u kontakt.

## Ostala nomenklatura

* U nomenklaturi oplemenjivanja biljaka, barem u zemljama koje su potpisnice Konvencije UPOV-a, pravi naziv je također variejetet ili "biljni varijetet".
* U zoološkoj nomenklaturi, jedini priznati taksonomski rang ispod vrste je podvrsta. Za varijetete koji su bili opisani prije 1961., priznaje se opis i rang podvrste, a naziv zoološkog varijeteta poslije 1960., formalno ne postoji. U zoologiji, forme i morfe uzimaju se informativno i po potrebi, ali su neregularne prema Međunarodnom kodeksu zoološke nomenklature(ICZN).
* U bakteriološkoj nomenklaturi, naziv "varijetet" nije dopušten, ali imena objavljena kao varijeteti prije 1992. godine su prevedena i objavljena kao podvrste.
* U nomenklaturi vitikulture, ono što se odnosi na varijetete grožđa u stvarnosti su kultivari, prema Kodeksu kultiviranih biljaka ili *biljni varijeteti* u pravnom smislu, a ne kao botaničke taksonomske odrednice, jer se razmnožavaju reznicama i imaju svojstva koja nisu stabilna u spolnom razmnožavanju. Međutim, upotreba termina varijetet u vinogradarstvu toliko ukorenjena da je promjena ranga u kultivar malo vjerovatna.

## Povezano

* Kultivar
* Hibrid

## Reference

## Vanjske veze
# Forma (botanika)

Klijanci *Abies procera* ponekad izrastaju tako da imaju privlačne srebrenesto-plave iglice.
Zato je kreirano ime *Abies procera* Rehder forma *glauca* (Ravenscr.).
 Međutim, ako se biljke selektivno propagira za hortikulturnu trgovinu, umjesto toga obično koristi se naziv kultivar.
**Forma** – u botaničkoj nomenklaturi – jedan je od "sekundarnih" taksonomskih rangova, ispod variejteta, a koji je ispod podvrste date vrste biljaka. Drugim riječima, to je infraspecijski takson.

Ako se, u opisu taksona, navodi više od tri naziva daje se primjerena "klasifikacija", ali u tri dijela koji čine "ime": ime roda, ime (epitet) vrste i infraspecijski epitet.

U oznaci forme stavlja se skraćenica "f." ili puno "forma", da se zna da epitet označava rang. Forma se ne piše *italikom*, tj. *kurzivom*.

Naprimjer:

* *Acanthocalycium spiniflorum* f. *klimpelianum* ili
	+ *Acanthocalycium spiniflorum* forma *klimpelianum* (Weidlich & Werderm.) Donald
* *Crataegus aestivalis* (Walter) Torr. & A.Gray var. *cerasoides* Sarg. f. *luculenta* Sarg. je klasifikacija biljke čije ime je:
	+ *Crataegus aestivalis* (Walter) Torr. & A.Gray f. *luculenta* Sarg.

**Forma** obično označava grupu sa primijetnim morfološkim odstupanjima od ostatka populacije. Uobičajena taksonomski praksa je da za jedinke koje se svrstavaju u formu nije nužno poznavati da li su usko srodne (ne mogu formirati kladus) Naprimjer, bijelocvijetne biljke vrsta koje obično imaju obojene cvjetove, mogu se grupirati i pod jednim nazivom (npr. kao "f". *alba*).

Terminom formae apomicticae se ponekad označavaju biljke koje se razmnožavaju bespolno, putem apomiksije. Teorijski gledano, u okviru jedne vrste, moguće je opisati bezbroj *formi*, na osnovu manjih genetičkih razlika, a samo nekoliko njih, koje su posebno značenje, budu tako i imenovane.

## Povezano

* Forma (zoologija)
* Trinomijalna nomenklatura
* Varijetet (botanika)
* Subvarijetet
* Kultivar
* Hibrid (biologija)
* Rasa

## Reference

## Vanjske veze
# Forma (zoologija)

**Forma** (lat. *form* = oblik) – u zoologiji – isključivo je neformalni izraz koji se ponekad koristi za opisivanje organizama. Ova kategorija nema uporište u *Međunarodnom kodeksu zoološke nomenklature*, tj. nije prihvaćen. Drugim riječima, iako su imena formena latinskom jeziku i ponekad se pogrešno prilažu uz dvojno ime, u zoološkom kontekstu, forme uopće nemaju taksonomski značaj.

## Upotreba termina

Neki zoolozi koriste riječ "forma" ili "oblik" za opisivanje varijacije u populacijama životinja, posebno insekata, kao dio niza termina i skraćenica koje se dodaju u binomijalnoj ili trinomijalnoj komenklaturi. Mogu se opisati mnogi 'tipski uzorci', ali ni jedan ne treba smatrati apsolutnim, bezujetnim ili kategoričkim. Forme nemaju zvanični status, iako su ponekad korisne u opisivanju visinski ili geografskih klina. Za razliku od morfi (vidi dolje), neka subpopulacija obično se sastoji samo od jedne forme u svakom trenutku.

Primjeri:

* *forma geographica* – f. geogr.

Ako se koristi, danas obično označava dio kline; naprimjer za prelaznu međukategoriju između podvrsta u području njihovog kontakta.
* *forma localis* – f. loc.

Kao i "f. geogr." Ali samo lokalno; ova „kategorija“ pojavljuje se dosta rijetko. *Tkođer pogledajte*: mala veličina populacije.
* *forma alta* – f. alt.

Fenotipske razlike koje se javljaju u vezi sa nadmortskom visinom, ali mogu u potpunosti biti zbog uticaja okruženja, tj. ne nužno nasljedne. Isto se odnosi i na formr koje generiraju temperaturu ili vlažnost kao što su:
* *forma vernalis* - f. vern. (proljetna forma)
* *forma aestivalis* - f. aest. (ljetna forma)
* *forma autumnalis* - f. autumn. (jesenja forma)
* *aberratio* - ab.
* Može se koristiti za individue, za male grupe, kao što su jedinje i njegovo potomstvo ili za atipske jedinke (naprimjer, albino).

Također se koristi za obično posmatrane forme vrste, ali u ovom slučaju upotreba termina *forma*  (f.) ili *morfa*, prateće opisno ime, više je konvencijsko.
**Napomene**:

* Termin morfa ima sličan koncept sa mnogo rjeđom upotrebom (*također pogledajte*: Polomorfizam). Kao ni forme, ni morfe nisu priznati u zvaničnoj zoološkoj terminologiji, a primjena može varirati, ali generalno, morfe se javljaju bez geografskih ili sezonskih ograničenja, a mogu predstavljati značajan dio populacije; obično se nekoliko morfi skupa javljaju u jedinstvenoj subpopulaciji u datom vremen. Jedna vrsta moljaca je poznati primjer.
* Botanička nomenklatura je mnogo složenija, uz upotrebu varijeteta, podvarijeteta i forma koji su formalno regulirani u odredbama *ICBN*-a.

## Povezano

* Morfa
* Forma

## Reference

## Vanjski limkovi
# IUCN-ova crvena lista

Postotak vrsta u nekolicini skupina. Tamnosmeđe su kritično ugrožene, narančasto je ugroženo, a oker je osjetljiva vrsta prema IUCN-ovom crvenom popisu iz 2007.
**IUCN-ov crveni popis ugroženih vrsta** ili kraće IUCN-ov crveni popis je popis ugroženih biljnih i životinjskih vrsta utemeljen 1963. godine. Najsveobuhvatniji je svjetski popis takve vrste. Obuhvaća globalni status zaštite biljnih i životinjskih vrsta.

IUCN, Međunarodni savez za očuvanje prirode (eng. *International Union for Conservation of Nature*) je glavni svjetski autoritet po pitanju statusa zaštite vrsta.

Države i organizacije su napravile niz regionalnih crvenih popisa kojima procjenjuju rizik ugroženosti vrsta unutar određene političke jedinice.

IUCN-ov popis je sastavljen prema točnim kriterijima radi vrjednovanja rizika izumiranja tisuća vrsta i podvrsta. Ovi kriteriji su relevantni za sve vrsta u svim djelovima svijeta. Cilj je dati na značaju i shvaćanju hitnosti pitanja zaštite vrsta kod javnosti i kreatora politike, kao i doći do pomoći međunarodne zajednice radi pokušavanja smanjenja izumiranja vrsta.

## Stupnjevi ugroženosti

Stupnjevi ugroženosti.
* LC - kratica za "least concern", najmanji stupanj zabrinutosti
* NT - kratica za "near threatened", vrsta blizu ugroženosti

U skupinu ugroženih su stupnjevi:

* VU - kratica za "vulnerable", osjetljiva vrsta
* EN - kratica za "endangered", ugrožena vrsta
* CR - kratica za "critically endangered", kritično ugrožena vrsta

Izvan ove skupine su dva stupnja:

* EW - kratica za "extinct in the wild", vrsta koja je izumrla u divljini
* EX - kratica za "extinct", izumrla vrsta
* DD - kratica za "data deficient", nedovoljnost podataka, kad se nema dovoljno podataka da bi se moglo točno ocijeniti stupanj ugroženosti

## Vanjske veze

* IUCN Red List
# Xenarthra

| Xenarthra
 |
| --- |
|  |
| Veliki mravojed
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Potkoljeno:
 | Vertebrata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Podrazred:
 | Theria  |
| Infrarazred:
 | Eutheria  |
| Nadred:
 | **Xenarthra**  |
| Natporodica:
 | Xenarthra  |

**Xenarthra** su nadred viših sisavaca koji obuhvaća red krezubica (*Pilosa*) i pasance (*Cingulata*). Osobitost im je nastavak koji imaju na kralježnici. Ranije su bili vođeni kao zaseban red, no danas su, kao jedan od četiri grupe unutar podrazreda viših sisavaca, svrstani u samostalni nadred. Za razliku od druge tri grupe, bliska međusobna srodnost porodica unutar ovog podrazreda je vrlo sporna.

Nakon odvajanja grupe *Afrotheria* prije oko 105 milijuna godina, ova se grupa prije oko 90 do 102 milijuna godina na području ili Južne Amerike ili, možda, Antarktike koja u to vrijeme nije bila zaleđena, odvojila od preostala dva nadreda viših sisavaca, *Laurasiatheria* i *Euarchontoglires* . Ako *Xenarthra* ne potječu iz Južne Amerike, onda su se na prijelazu od krede u razdoblje tercijara u nju doselili s Antarktike. Iz tog razdoblja potječu i prvi fosili ovih životinja.

Životinje iz ove grupe su ekološki najmanje uspješne. Ova grupa čini samo oko 1,2% raznovrsnosti viših sisavaca i imaju vrlo malu rasprostranjenost. Ako se zanemare pasanci koji žive i na jugu Sjeverne Amerike, njihov je životni prostor ograničen isključivo na Južnu Ameriku.

U usporedbi s drugim nadredovima viših sisavaca, uočljivi su zanimljivi primjeri konvergentne evolucije. Tako su, na primjer, ješci (*Tachyglossidae*) iz grupe prasisavaca, ljuskavci (*Pholidota*) iz grupe *Laurasiatheria* isto kao i pasanci (*Cingulata*) iz ove grupe kao prilagodbu prehrani insektima i crvima izgubili zube i umjesto toga razvili dugačak jezik.

## Sistematizacija

Ovaj se nadred dijeli na dva reda:

* krezubice (*Pilosa*), koji obuhvaćaju ljenjivce (*Folivora*), mravojede (*Vermilingua*) i
* pasanci (*Cingulata*)
# Krezubice

| Krezubice
 |
| --- |
|  |
| Veliki mravojed
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Podrazred:
 | Theria  |
| Infrarazred:
 | Eutheria  |
| Nadred:
 | Xenarthra  |
| Red:
 | **Pilosa** Flower, 1883. |

**Krezubice** (*Pilosa*) su red podrazreda viših sisavaca koji žive u Srednjoj i Južnoj Americi.

Krezubice su ranije bile razvrstavane kao *Edentata* (grč. *bezubi*), ali kako to ime navodi na krivi zaključak, promijenjeno je, jer samo mravojedi doista nemaju zube. Tipavci (ili "ljenivci") suprotno ovom nazivu imaju kutnjake, koji rastu neprekidno za vrijeme čitavog života životinje.
# Antili

**Antili** (engleski: *Antilles*, francuski: *Antilles*, španski: *Antillas*, nizozemski: *Antillen*) su velika grupa ostrva između Atlantskog okeana, Meksičkog zaliva i Karipskog mora.

Antili se dele na dve grupe: Veliki Antili (Kuba, Jamajka, Hispaniola, Portoriko) i, jugoistočno od njih, Mali Antili. Veliki i Mali Antili sa Bahamima čine Karipski arhipelag.

Geografski, Antili su deo američkog kontinenta. Geološki, Veliki Antili su deo američkog kontinentalnog bedema, dok su Mali Antili ostrva vulkanskog i koralnog porekla.

## Ime

Termin *Antili* potiče iz pretkolumbovskih vremena kad je Antilija je bila misteriozna zemlja koja se pominjala u srednjevekovnoj literaturi. Nakon otkrića Amerike, ovo ime je upotrebljeno kao naziv za arhipelag u Karipskom moru.
# Morske krave

| Sirene
 |
| --- |
|  |
| Karipski lamantin (*Trichechus manatus*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Podrazred:
 | Theria  |
| Infrarazred:
 | Eutheria  |
| Nadred:
 | Afrotheria  |
| Red:
 | **Sirenia** Illiger, 1811. |

**Morske krave** ili **sirene** (lat. *Sirenia*) red su morskih sisavaca biljoždera koji spadaju u grupu viših sisavaca čije je porijeklo u Africi, Afrotheria. Najbliži srodnici su im pećinari i slonovi. Danas još postoje dvije porodice **dugonzi** ili moronji (1 vrsta) i **lamantini** ili manatii (3 vrste).

## Osobitosti

Pored kitova i perajara, morske krave su treći veći takson sisavaca koji trajno žive u vodi (morski sisavci). Za razliku od tuljana, zbog izraženo zakržljalih udova, morske krave, odnosno sirene, ne mogu napustiti vodu. Ali ne može ih se uporediti niti sa kitovima, jer se sirene neprekidno zadržavaju u blizini obale ili u slatkoj vodi. Uglavnom žive u vrlo plitkim vodama.

Morske krave imaju vrlo masivno tijelo cilindričnog oblika. Prednje noge su im se preoblikovale u peraje, a zadnje su se sasvim povukle tako, da se njihovi ostatci više ne nalaze niti na kosturu. Nema leđnu peraju kao neki kitovi, a rep se preoblikovao u vodoravnu peraju. Koža im je vrlo debela i naborana, a nemaju niti ostatke krzna.

Njuška im je nešto odvojenija od glave i tupa. Okružena je tvrdim čekinjama, a nosnice su smještene na gornjem dijelu njuške. U uporedbi s tijelom, glava je relativno velika, dok se mozak u odnosu na veličinu tijela ubraja među najmanje koji se mogu naći kod sisavaca.

Kod pojedinih vrsta sirena su zubi vrlo različiti. Često nemaju sjekutiće, a očnjake više nema niti jedna recentna vrsta. Prednji dio nepca je obložen rožnatim pločicama koje vjerojatno pomažu pri hranjenju. I kratki jezik im je rožnat.

## Način života

Morske krave žive samotnjački, ili, eventualno, u malim grupama. Kreću se polako. Hrana im je isključivo biljnog porijekla, vodene trave ili alge. Životni vijek im je preko 30 godina, čak do 60.

## Evolucija

Morske krave, desmostyli, pećinari, Arsinoiterijum i slonovi imaju zajedničke kopnene pretke u ranom eocenu.

## Vanjske veze

* što su morske krave? Arhivirano 2012-07-20 na Wayback Machine-u
* Morske krave na Encylopedia Britannica
# National Geographic

**National Geographic** može se odnositi na:

* **National Geographic Society**, američko nacionalno geografsko društvo
* **National Geographic (magazin)**, magazin
* **National Geographic Channel**, TV-kanal