Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Chepo

| Chepo
 |
| --- |
|  |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Panama
 |
| **Domorodačka regija** | Panamá
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 4,937 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010)
 |
|  - **Urbano područje** | 12,912
 |
|  - **Područje utjecaja** | 60,345
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 12.22 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Chepoclass=notpageimage| Chepo na karti Paname |

**Chepo** (španjolski: *Puente Bayano*) je okrug (distrikt) od 60,345 i grad od 12,912 stanovnika na jugoistoku Paname u Provinciji Panamá.

## Geografija

Chepo se nalazi na trasi Panameričkog autoputa, pored rijeke Mamoni (pritoke Bayana) udaljen 52 km istočno od Ciudad Paname.

## Historija

Historija tog naselja seže do 1515. kad je do njega došao franjevački misionar Antonio Tello de Guzmán, koji ga je i nazvao Chepo, po imenu njegova caciquea.

Službeno je osnovan negdje oko 1569. kao misionarski centar, koji je trebao evangelizirati indijance.
Na svom startu bio je poprište borbi između španjolskih kolonista i odbjeglih crnačkih robova. Nekoliko puta su ga napali pirati i indijanci Cune, sve dok nije preseljen na današnje sigurnije mjesto.

Kad je panamski biskup Fray Pedro Rubio y Auñon, obišao taj kraj 1736., zabilježio je da Chepo ima 2,000 indijanskih stanovnika i svega nekoliko španjolskih porodica.

Chepo je u oktobru 1982. zakonom proglašen okrugom od 6 naselja; Chepo, Chepillo, Santa Cruz de Chinina, Llano, Cañita i Las Margaritas, kasnije je mu je dodan i Tortí.

Današnji Chepo je poprilično sirotinjsko naselje drvenih kuća, koje živi kao centar poljoprivrednog kraja.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Chepo, Histórico Pueblo del Este de la Provincia de Panamá* (na portalu PanamaTipico Arhivirano 2021-05-17 na Wayback Machine-u (`es`)
* *Chepo* (na portalu Mapcarta (`en`)
# Mahagonij

Obrada mahagonija u Belizeu.
Drvo srednjoameričkoga pravoga mahagonija
Klavir od mahagonija
**Mahagonij** se odnosi na ravno-zrnato, crvenkasto-smeđe drvo od tri tropske vrste drveća iz roda *Swietenia*, autohtone u Americi.

Tri su vrste:

* Srednjoamerički pravi mahagonij ili američki mahagonij (lat. *Swietenia macrophylla*), s rasponom od Meksika do juga Amazonije u Brazilu, najrasprostranjenija vrsta mahagonija i jedina vrsta mahagonija, koja se dana komercijalno uzgaja.
* Zapadnoindijski pravi mahagonij (lat. *Swietenia mahagoni*), porijeklom iz južne Floride i Kariba, prije dominantan u trgovini mahagonija, ali ne u širokoj komercijalnoj upotrebi još od Drugog svjetskog rata. Ilegalna sječa i vrlo destruktivan utjecaj na okoliš, doveli su do zaštite i uvrštanja na popis Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama.
* *Swietenia humilis*, ograničen na sezonske suhe šume u Pacifičkoj Srednjoj Americi, koji je od ograničene komercijalne korisnosti. Neki botaničari vjeruju, da je samo varijanta od *S. macrophylla*.

Ove tri vrste iz roda *Swietenia* zove se "pravi" mahagonij, jer postoje i druge vrste, koje imaju drvo sličnih karakteristika kao mahagonij, uključujući i afričke mahoganije iz rodova *Khaya* i *Entandrophragma* (iz iste porodice *Meliaceae*); filipinski mahagonij iz porodice *Dipterocarpaceae*; novozelandski mahagonij ili kohekohe (lat. *Dysoxylum spectabile*), također dio porodice *Meliaceae* i kineski mahagonij (*Toona sinensis*), također dio porodice *Meliaceae*.

Mahagonij je komercijalno važno drvo cijenjeno zbog svoje ljepote, trajnosti i boje, a koristi se izradu namještaja, brodova, glazbenih instrumenata i drugih stvari. Vodeći uvoznik mahagonija su Sjedinjene Američke Države, a slijedi Velika Britanija, dok je danas najveći izvoznik Peru, koji je nadmašio Brazil, nakon što je ta zemlja zabranila izvoz mahagonija 2001. Procjenjuje se, da je oko 80 ili 90% peruanskoga mahagonija, koji se izvozi u SAD ilegalno posječen.

Mahagonij je nacionalni stablo Dominikanske Republike i Belizea. Nalazi se na grbu Belizea.

## Reference
# Bitcoin

Logo Bitcoina
**Bitkoin** (engleski: bitcoin) je digitalna i globalna valuta. Stvorena je 2009. godine od strane lica ili grupe ljudi pod pseudonimom Satoši Nakamoto.

## Karakteristike bitkoina

Bitkoini se stvaraju tokom vremena od strane korisnika bitkoin mreže, umesto od strane centralne banke kao u slučaju standardnih valuta. To znači da je bitkoin "trustless" i korisnici ne moraju da veruju u bilo kakav veći autoritet, čak ni međusobno, kako bi njihov novac bio siguran. Bitkoin nazivaju "kripto-valuta", jer je sistem zaštićen matematikom (kriptografijom) umesto od strane centralnog organa. Decentralizacija takođe znači da različite osobine bitkoina, na primer njegova vrednost u odnosu na druge valute, broj bitkoina u opticaju, stopa inflacije, i naknade za transakcije ne mogu biti izmanipulisani od strane bilo koje pojedinačne osobe ili grupe. To takođe znači da i ne postoji organizacija koja "štiti" korisnike bitkoina i njegovi korisnici sami odgovaraju za svoje gubitke.

Proširenja u dizajnu Bitkoina omogućava anonimno plaćanje na internetu.

Usvajanje bitkoina i njegovo korišćenje nastavlja da raste svake godine. Prihvatili su ga ne samo za potrošači, već i mnoge kompanije koje žele da iskoriste prednosti bitkoina.

## Vanjske veze

* Bitkoin Arhivirano 2015-10-17 na Wayback Machine-u - objašnjenje na sajtu Računarskog fakulteta

## Reference
# Divlje naselje

Divlje naselje u Najrobiju, Kenija.
**Divlje naselje** je kolokvijalni izraz za svako naselje koje se sastoji od kuća i srodnih građevinskih objekata koji su podignuti na protupravni način - bilo protupravnim zauzimanjem tuđeg zemljišta na kome se ti objekti grade, bilo izgradnjom objekata bez potrebnih upravnih dozvola. Za ovo potonje se ponekad koristi izraz divlja gradnja.

Stanovnici divljih naselja su u pravilu pripadnici najsiromašnijih slojeva nekog društva, koji nemaju financijska sredstva da sebi osiguraju redovni smještaj. Kuće i drugi objekti u divljim naselja se stoga često grade od najjeftinijeg materijala - karton, plastika, platno - te nisu priključeni na vodovod, kanalizaciju, elektroenergetsku i telefonsku mrežu. Takva se naselja grade bez ikakvog urbanističkog plana, odnosno brige o sigurnosti.

Uvjeti života u takvim naseljima su teški - nedostatak higijene njihove stanovnike čini sklonim infekcijama, a međusobna blizina kuća i materijal od kojih su sagrađeni ih čini izuzetno ranjivim na požare, olujne vjetrove, poplave, potrese i druge prirodne katastrofe.

Divlja naselja su također poznata po izuzetno visokim stopama kriminala, narkomanije i drugih oblika društvene patologije.

Divlja naselja su u današnjem svijetu karakteristična za zemlje Trećeg svijeta, a mnoga su nastala u uvjetima nagle urbanizacije kada su mase siromašnog seoskog stanovništva migrirale u gradove, koji ih nisu mogli apsorbirati kroz redovni smještaj.

Svaka od država ima svoja karakteristična divlja naselja, od kojih su možda najpoznatije favele u Brazilu.

## Vanjske veze

* Slate article about an economist proposing New Orleans to be reconstructed with shanties
* Website for a large movement of shanty town residents in South Africa
* Extreme Rich-Poor divides on Deputy-dog.com
* Cities Alliance
# Univerzitet u Panami

| Univerzitet u Panami |
| --- |
| Universidad de Panamá |
|  |
|  |
| Historija |
| Moto | Hacia la luz |
| Moto (sh.) | Ka svetlu |
| Osnivanje | 1935. |
| Generalno |
| Vrsta | javni univerzitet |
| Administracija |
| Rektor | Eduardo Flores Castro |
| Lokacija |
| Sedište   – grad   – država |  Ciudad de Panamá  Panama |
| Službene stranice |
| www.up.ac.pa |

**Univerzitet u Panami** (španski: *Universidad de Panamá*, engleski: *University of Panama*) je javni univerzitet u Ciudadu de Panamá, glavnom gradu Paname. Osnovan je 7. oktobra 1935. godine od strane Octavija Méndeza Pereire, koji je bio i prvi rektor. Univerzitet je prvobitno imao 175 studenata na učiteljskim i studijama trgovine, prirodnih nauka, farmacije, inženjeringa i prava. Uz glavni kampus univerzitet danas raspolaže sa više od 228 objekata širom zemlje i smatra se centralnom institucijom visokog obrazovanja u Panami i jednom od najprestižnijih u širem regionu.

## Istorija

Univerzitet u Panami je osnovan predsedničkim dekretom 29. maja 1935. godine, tokom mandata predsednika Harmodija Ariasa Madrida. Univerzitet je započeo sa radom 7. oktobra iste godine u jednom od paviljona Nacionalnog instituta (*Instituto Nacional*). Kasnije, za vreme administracije Enrikea A. Himeneza, vlada je kupila oko 60 hektara zemljišta u četvrti *El Cangrejo*, koje je kasnije postalo glavni kampus univerziteta.

Gradnja novog kampusa je počela u januaru 1948. godine pod nadzorom Alberta De Saint Maloa, tada dekana Fakulteta inženjeringa i arhitekture. Prve četiri zgrade su bile namenjene Fakultetu humanističkih nauka, Fakultetu inženjeringa i arhitekture, laboratorijama za nauku, kao i administraciji i biblioteci. Nastava u novim zgradama počela je 29. maja 1950. Kampus je svečano otvoren 1. novembra 1953. Tokom 1950-ih gradnja je nastavljena i izgrađeno je još 11 objekata, u kojima su bili Biokemijski centar i fakulteti farmacije, javne uprave i trgovine. U narednoj deceniji izgrađeno je još 15 zgrada, među kojima su fakulteti stomatologije i prava, kao i eksperimentalni centar za poljoprivredna istraživanja u Tokumenu.

Između 1970. i 1980. završene su zgrade za biologiju, arhitekturu, inženjering, dodatne zgrade humanističkih nauka, Biblioteka Simón Bolívar i laboratorija za specijalizovane analize. U narednoj deceniji izgrađeni su Regionalni centri za provincije Veraguas, Chiriquí i Coclé, kao i za region Azuero, uključujući Fakultet poljoprivrednih nauka u Chiriquíju.

## Vanjske veze

* Službena stranica

## Izvori
# Mola (tekstil)

Žena naroda Guna s molom.
**Mola** je ručno izrađen tekstil koji čini sastavni dio tradicionalne nošnje žena naroda Guna u Panami. Nošnja se tradicionalno sasoji od bluze s uzorkom (*saburet*), crveno-žute marame za glavu (*musue*), perli koje idu na ruke i noge (*wini*), zlatnog prstena za nos (*olasu*) i naušnica koje idu uz bluzu od mole (*dulemor*). Na istoimenom jeziku Guna, riječ *mola* znači "majica" ili "odjeća".

Izrada mole povezana je s tradicijom žena naroda Guna da ukrašavaju svoja tijela raznobojnim geometrijskim uzorcima, koristeći pritom prirodne boje. U jednom trenutku, nakon dolaska španjolskih kolonizatora, ti su se geometrijski uzorci počeli dodavati na odjeću, a kasnije i proizvoditi koristeći tkaninu koja je stizala na trgovačkim borodovima koji su u XIX. vijeku dolazili po kokose.

Mola je također imala i historijski značaj u očuvanju narodnih običaja naroda Guna u sklopu panamskog društva. Godine 1919., država je u sklopu procesa vesternizacije naroda Guna s ciljem uspostavljanja čvršće kontrole zabranila molu i nosne naušnice tijekom prisilne asimilacije. Međutim, mola je iznimno važan dio identiteta naroda Guna, a koji se može smatrati glavnim razlogom zašto danas postoji samostalna domorodačka regija (*comarca indígena*) Guna Yala. Gune su se usprotivili ovom pokušaju prisilne asimilacije iznenađujućom snagom, što je dovelo do izbijanja Revolucije Guna na arhipelagu San Blas. Godine 1925., tri godine nakon početka revolucije, žene naroda Guna ponovo su nosile molu kao oblik protesta protiv države.

## Reference

## Literatura

* *Mola Art From the San Blas Islands*. K.S. Kapp Publications. 1972.
* Hartmann, Günther (1980). *Molakana: Volkskunst der Cuna, Panama*. Berlin: Museum für Voelkerkunde. ISBN 3-88609-001-9.
* Keeler, Clyde E. (1960). *Secrets of the Cuna Earthmother: A Comparative Study of Ancient Religions Illustrated*. New York City: Exposition Press.
* Parker, Ann; Neal, Avon (1977). *Molas: Folk Art of the Cuna Indians*. New York City: Barre Publishing. ISBN 0-517-52911-4.
* Perrin, Michel (1999). *Magnificent Molas: The Art of the Kuna Indians*. Paris: Flammarion. ISBN 978-2-08-013674-9.
* Salvador, Mari Lyn (2003). „Kuna Women’s Arts: Molas, Meanings and Markets”. u: Barta, Eli. *Crafting Gender: Women and Folk art in Latin America and the Caribbean*. Durham, NC: Duke University Press. ISBN 978-0-8223-3170-4.

## Vanjske veze

* „Mola Textiles of Panama”. selvedge. 23 January 2022. Pristupljeno 15 August 2023.
* Andrea Vazquez de Arthur (22 November 2020). „Fashioning Identity: Mola Textiles of Panamá”. Cleveland Museum of Art. Pristupljeno 15 August 2023.
* Renate Wetter; Marion Wetter. „What are Molas?”. Panama Mola. Arhivirano iz originala na datum 6 April 2019. Pristupljeno 15 August 2023.
* Renate Wetter; Marion Wetter. „How to make a Mola”. Panama Mola. Arhivirano iz originala na datum 6 April 2019. Pristupljeno 15 August 2023.
# Tamborito

**Tamborito** (srpskohrvatski (dosl.): "mali bubanj", "bubnjić") je vrsta panamske folklorne muzike i plesa koja datira iz XVII. vijeka. Ples je izrazito popularan i važan dio panamskog folklora, a često se izvodi tijekom festivala u zemlji, posebno tijekom karnevala. Tamborito vuče korijene iz mestičkog folklornog plesa i muzike, a sama melodija datira barem iz XVII. vijeka. Radi se o miksu španjolskih, indijanskih i afričkih utjecaja, potonji koji su najočitiji u ritmu i repetitivnim tekstovima karakterističnim za zapadnoafričku vokalnu muziku. Najpoznatija panamska tamborito pjesma, "El tambor de la alegria", napisana je 1918. godine, a napisao ju je Juan Pastor Peredes.

Tamborito muzika fokusirana je na udaraljkama i sličnim ritmovima, tako da instrumente često mijenjaju lupanje nogama ili pljeskanje, a muziku prati pjevanje harmoničnih pjesama koje se zovu *cople*. Vokalno, pjesmu predvodi pjevačica (*cantalante*) koja pjeva o požudi, frustraciji i seksualnim tenzijama među muškarcima i ženama i muškarcima na festivalu, dok gledatelji i izvođači koji čekaju da se priključe (*estribillio*) plješću i tako daju ritam te pjevaju *cople*. Udaraljke koje se koriste sastoje se od tri bubnja, svaki od kojih predstavlja jedan dio tamborita: najmanji među njima naziva se *caja* proizvodi *staccato* tonove; *repujador* proizvodi duboke tonove i predstavlja muški dio muzike; *repicador* ima istu funkciju kao i prethodni, ali predstavlja ženski dio muzike i proizvodi visoke tonove.

Tamborito ples je ples za parove, a prepun je seksualne tenzije te se smatra oblikom zavođenja ili udvaranja. Plesači nose vrlo elegantne i bogate formalne kostime, a plešu u sredini kruga koji formiraju gledatelji i prateći izvođači.

## Reference
# Bolero

*Za ostale upotrebe, pogledajte Bolero (razvrstavanje).*
Plesač s kastanjetama pleše bolero
**Bolero** je 3/4-taktni ples koji vodi porijeklo iz Španije i veoma je popularan u južnoameričkim državama.
Često mijenja takt, a razvio se iz plesova contradanza i sevillana. Sebastián Cerezo, plesač na španskom dvoru smatra se izumiteljem bolera 1780. godine. Ples izvode dvije osobe koje plešu uz kastanjete i uz instrumentalnu pratnju. Globalnu popularnost bolero doživljava kroz istoimenu kompoziciju Mauricea Ravela.

## Slični plesovi i muzički stilovi

* Cumbia
* Salsa
* Habanero

## Vanjske veze

* Music & Dance Arhivirano 2012-03-04 na Wayback Machine-u Historija muzike i plesa (`de`)
# Kalipso (muzika)

Lord Invader, Patrick MacDonald i Wilmoth Houdini u jednom noćnom klubu u New Yorku (oko. 1938)
**Kalipso** je muzički stil koji vodi porijeklo sa Trinidada i Tobaga, i koji je danas poznat diljem svijeta.
Kalipso je važan dio karipske narodne/popularne glazbe. Moderni kalipso je poznat pod nazivom *soc*a, brži je od tradicionalnog kalipsa i privlačniji za ples.

Pjesme često sadržavaju satiru, političke komentare, humor i dupla značenja. Pjesma, udaraljke i puhaljke su važni dijelovi ovog glazbenog stila.

Vjerojatno najpoznatija kalipso pjesma je *Day O (The Banana Boat Song)* Harrya Belafontea iz 1956., jamajkanska narodna pjesma koja je objavljena na albumu Calypso i koja je prodana u nakladi višoj od milon ploča.

## Neki poznati kalipso muzičari

* Harry Belafonte
* Growling Tiger
* Mighty Sparrow
* Chalkdust
* Rupee
* Allison Hinds
# Felipe Baloy

Felipe Baloy|  |
| Lični podaci |
| Puno ime | Felipe Abdiel Baloy Ramírez |
| Datum rođenja | 24. veljače 1981. |
| Mjesto rođenja |  Panamá, Panama |
| Državljanstvo | Panama |
| Visina | 1.85 m |
| Pozicija | branič |
| Informacija o klubu |
| Trenutni klub |  Municipal |
| Broj na dresu | 23 |
| Profesionalni klubovi\* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Godine** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
| 1999 |  Euro Kickers | 25 (3) |
| 2000 |  Sporting '89 | 30 (4) |
| 2001 – 2002 |  Envigado | 37 (3) |
| 2003 |  Independiente Medellín | 9 (0) |
| 2003 – 2004 |  Grêmio | 50 (3) |
| 2005 |  Atlético Paranaense | 5 (0) |
| 2005 – 2009 |  Monterrey | 145 (10) |
| 2010 – 2013 |  Santos Laguna | 125 (4) |
| 2014 – 2016 |  Monarcas Morelia | 13 (0) |
| 2015 – 2016 | →  Atlas | 19 (2) |
| 2016 – 2017 |  Rionegro Águilas | 13 (0) |
| 2017 |  Tauro | 5 (2) |
| 2017 – |  Municipal | 19 (1) |
| **Nacionalna reprezentacija\*\ |
| **Godine** | **Reprezentacija** | **Uta. (gol.)** |
| 2001 – 2018 |  Panama | 99 (4) |

 |
| \* Nastupi i golovi u profesionalnim klubovima koji se računaju samo za službene utakmice i tačni su do 25.6.2018.  |

**Felipe Abdiel Baloy Ramírez** (Ciudad de Panamá, 24. veljače 1981.) je panamski nogometaš i bivši reprezentativac koji igra kao branič za gvatemalski klub C.S.D. Municipal. Cijelu svoju klupsku karijeru proveo je u različitim zemljama Latinske Amerike, od Meksika do Brazila.

Za reprezentaciju Paname debitirao je još 2001. godine, a kasnije je bio dio reprezentacije na njezinom debitantskom nastupu na Svjetskom prvenstvu 2018. godine u Rusiji. U utakmici protiv Engleske, koju je Panama na koncu izgubila 6:1, Baloy je postigao počasni gol za svoju zemlju i tako postao prvi reprezentativac Paname koji je postigao gol na tom natjecanju. Uz to je, sa svojih 37 godina, ušao u historiju kao jedan od najstarijih strijelaca u historiji Svjetskih prvenstava. Nakon prvenstva se povukao iz reprezentacije.
# Softbol

Utakmica softbola

**Softbol** (od engleski: *softball* *soft* mekan i *ball* lopta) je ekipni sport u kojem se loptica udara palicom. Osnovni cilj igre ekipe koja napada udariti bačenu lopticu na način da pre nego protivnička odbrana lopticu uhvati igrači napada 'osvoje' neku od četiri označene baze. Softbol je podvarijanta bejzbola koja se igra na manjem terenu i s nešto većom i mekšom loptom, te je primerenija takmičenjima žena i mlađih kategorija od standardnog bezbola.

Softbol za žene je standardni sport na Olimpijskim igrama od Olimpijskih igara u Atlanti 1996. godine.

Pravila softbola su veoma slična onima kod bejzbola. Ključne su razlike u kraćem trajanju utakmice (umesto 9 *ininga* kao u bezbolu ovde se igra do 7), manjem terenu, nešto većoj i mekšoj lopti, kraćim palicama i sl. Brzine koje postiže loptica prilikom bacanja i udaraca su manje, pa je ovaj sport često za mlađe kategorijie priprema za 'pravi' bezbol. Takođe softbol je pogodniji za rekreativce i starije takmičare, jer je nešto sporiji i manje opasan od bezbola.

## Povezano

* Osvajači olimpijskih medalja u softbolu

## Vanjske veze

* Independent Softball Association (ISA) Arhivirano 2020-08-30 na Wayback Machine-u
* International Softball Congress (ISC)
# BMX

BMX Trka. Prvi krug Evropskog prvenstva u BMX, 2005, održanom u Sen Maksimu (francuski: *Sainte Maxime*) u Francuskoj, 23. aprila 2005
Akrobatski biciklista na BMX-u
**BMX** (engleski: *Bicycle Moto-cross (X)*) je terenski bicikl prilagođen za trke i razne trikove. Nastao je u Kaliforniji 1960ih po ugledu na kroserice, terenske motocikle sa vrlo popularnim kružnim trkama (moto-kros trke).

Ova vrsta bicikala je delimično izgubila na popularnosti tokom 1990ih usled eskpanzije brdskog bicikla (mountibajka). U proteklih nekoliko godina, popularnost ponovo raste.

BMX bicikli su naročito popularni kod mladih koji sa ovakvim biciklima voze po ulicama gradova, bajk parkovima, a i van uređenih terena. Praktičan za razne akrobacije, jer je ram bicikla manjih dimenzija.

## BMX kao olimpijska disciplina

29. juna 2003. Olimpijski komitet MOK uvrstio je BMX biciklizam među olimpijske discipline. Prvi put će biti uključena na Olimpijskim igrama u Pekingu 2008. Trke će biti na 350 metara dugom kružnom poligonu.

## Vanjske veze

* Biciklizam BMX – Zvanična internet prezentacija olimpijskog pokreta (Međunarodnog olimpijskog komiteta - MOK)
* BMX - ekstremni sportovi. Bmx trikovi, trke, takmičenja Arhivirano 2011-02-02 na Wayback Machine-u
# Surfanje

*Za ostale upotrebe, pogledajte Surfanje (razvrstavanje).*
Surfer
**Surfanje**, **surfovanje** ili **surf** je površinski vodeni sport.

Sudionik se nalazi na vrhu razbijajućeg oceanskog površinskog vala dok se približava obali, najčešće na dasci za surf. Uz dasku, surfer ili serfer može koristi dasku za koljena, dasku za tijelu (isto poznate kao boogie boardove), kajake, surf skije i vlastito tijelo. Sportovi slični sportu kao paddleboarding i kajakašenje na moru, ne zahtjevaju valove. Ostali slični sportovi kao kitesurfing i windsurfing zahtjevaju pogon vjetar.

Surfing se dijeli na dvije osnovne vrste ovisno o dizajnu daske za surf: longboarding i shortboarding.

U tow-in surfing (često vezanom uz surfanje velikih valova), surfera u more vuku motorna vozila, kao jetski, jer je standarno veslanje često nepraktično zbog velike brzine nadolazećih valova.

## Vanjske veze

* Association of Surfing Professionals (ASP) World Tour Arhivirano 2010-11-30 na Wayback Machine-u
* Surf klub Tri Strijele iz Zagreba Arhivirano 2011-02-05 na Wayback Machine-u
# The World Factbook

Web stranica *Factbooka*
**The World Factbook** (ISSN 1553-8133, također poznat kao CIA World Factbook) je izvor podataka o zemljama svijeta koji svake godine objavljuje CIA u stilu almanaha. *Factbook* je dostupan na internetu u obliku web stranice, koja se djelomično osvježava svaki tjedan. Također je dostupan za preuzimanje za čitanje s vašeg računala. *Factbook* pruža dvije do tri stranice pregleda demografije, geografije, komunikacije, državnih tijela, ekonomije i vojnih osoba 267 od SAD-a priznatih država i nesamostalnih područja širom svijeta.

*Factbook* je namijenjen za uporabu američkim vladinim dužnosnicima, te su njegov stil, format, pokrivenost i sadržaj su prvenstveno namijenjeni ispunjavanju njihovih zahtjeva. Međutim, ovaj izvor informacija se često koristi kao izvor za akademske istraživačke radove. *Factbook* je djelo američke vlade, i kao takve je u javnom vlasništvu u Sjedinjenim Američkim Državama po američkom zakonu.

## Vanjske veze

* The World Factbook Arhivirano 2009-09-12 na Wayback Machine-u
# SSRN

|  |
| --- |
| **Social Science Research Network** |
|  |
| Vrsta
 | Servis za pretraživanje znanstvenih radova iz društvenih nauka i humanističkih nauka
 |
| Osnovana
 | 1994.–
 |
| Osnivač(i) | Michael Jensen i Wayne Marr |
| Trenutno sjedište
 |  |
|
Usluge | indeksi, apstrakti, cjeloviti tekstovi |
| Vlasnik | Elsevier |
| Web-stranica | ssrn.com |

**SSRN** (engl. *Social Science Research Network*, dosl. Istraživačka mreža za društvene nauke) je web-stranica posvećena brzom širenju naučnog istraživanja u društvenim i humanističkim naukama. Projekt su 1994. osnovali Michael Jensen i Wayne Marr. Baza podataka SRRN-a obuhvaća gotovo milion naučnih dokumenata od čega je većina dostupna za slobodno preuzimanje u PDF-u.

## Nastanak i razvoj

SSRN osnovali su 1994. godine Michael Jensen i Wayne Marr, obojica financijski ekonomisti.

2013. godine SSRN je rangiran najvećim spremištem otvorenog pristupa na svijetu, mjereno brojem PDF dokumenata, povratnih veza i Google Scholar-a.

2016. godine je Elsevier (Social Science Electronic Publishing Inc.) kupio SSRN.

2019. godine SSRN nudi preko 900.000 dostupnih naučnih radova koje je napisalo gotovo pola miliona naučnika.

Autori imaju mogućnost unijeti svoje akademske radove u PDF formatu na SSRN stranicu i potom su dostupni diljem svijeta putem preuzimanja nakon što unos pregleda služba SSRN-a.

## Povezano

* Servis za društveno umrežavanje
* Google Scholar
* Znanost
* Open Researcher and Contributor ID (ORCID)
* ResearchGate
* ResearcherID
* Hrvatska znanstvena bibliografija (CROSBI)
* Tko je tko u hrvatskoj znanosti
* Bibliografska baza podataka

## Vanjske veze

* (`en`) Službena stranica SSRN-a