Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Institucija

**Institucija** je socijalna ustanova koja predstavlja sistem međusobno povezanih normi, čija je glavna funkcija zadovoljavanje bitnih ljudskih potreba na društveno regulisan način. Prema sadržini, institucije mogu biti: pravne, socijalne, ekonomske, političke, kulturne, religijske, naučne, obrazovne. Institucije su temelj kulture, civilizacije i zaloga njihove stabilnosti i kontinuiteta.

**Institucionalizacija** je uključivanje u strukturiran i često veoma formalizovan sistem. Pojam se često odnosi na smeštaj u institucije socijalne ili zdravstvene zaštite. Od 50-ih godina 20. veka, kada su mnoge od ovih institucija postale „totalitarne”, pojavljuje se pokret za deinstitucionalizaciju, koji smatra da prednost treba dati smeštaju korisnika u prirodniju sredinu, a da eventualni smeštaj u institucije mora biti privremenog karaktera.

## Izvori

Ovaj članak, ili jedan njegov segment, izvorno je preuzet iz knjige Ivan Vidanović "*Rečnik socijalnog rada*" uz odobrenje autora.

## Vanjske veze

* FSI –– adresar institucija Arhivirano 2006-06-22 na Wayback Machine-u
* Beograd ––ustanove socijalne zaštite Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u
* Članak „Da li je institucionalizacija starih neophodna” Arhivirano 2008-01-18 na Wayback Machine-u
# Opservatorij

**Opservatorij** ili **opservatorija** (lat. *observatorium*, od *observare*: promatrati), mjesto koje se koristi za promatranje događaja. Određene znanstvene discipline kao astronomija, klimatologija, geologija, meteorologija i vulkanologija koriste opservatorije za pričvršćivanje instrumenata kojima se vrše opažanja. Opservatoriji mogu biti privremeni ili stalni, što ovisi o svrsi opservatorija i lokacije na kojoj je ustanovljen.

## Povezano

* vulkanski opservatorij
* svemirski opservatorij
* zvjezdarnica
* teleskop
* Popis opservatorija
# Normanska arhitektura

Brod Durhamske katedrale napravljen u karakterističnom stilu zaobljenih lukova, pri čemu zašiljeni lukovi iznad broda predstavljaju svojevrsnu preteču "gotskog" stila.
**Normanska arhitektura** je izraz koji uključujje razne stilove romaničke arhitekture koje su razvili Normani u raznim zemljama pod svojom vlašću ili uticajem u 11. i 12. vijeku. U užem smislu se to posebno odnosi na englesku romaničku arhitekturu. Normani su bili poznati po gradnji velikog broja zamaka i tvrđava, uključujući normanski donžon, ali su u isto vrijeme gradili samostane, opatije i crkve karakteristične po romaničkim zaobljenim lukovima (posebno oko prozora i vrata) te masovnim proporcijama u odnosu na druge, ranije stilove.

## Galerija

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Abbaye-aux-Hommes, Caen  |
| Abbaye-aux-Hommes, Caen
  |

|  |
| --- |
| Greencastle, Grofovija Down, Irska  |
| Greencastle, Grofovija Down, Irska
  |

|  |
| --- |
| Zamak u Raviscanini: redut pobunjenog Andree od Raviscanine  |
| Zamak u Raviscanini: redut pobunjenog Andree od Raviscanine
  |

|  |
| --- |
| Palazzo dei Normanni u Palerumu  |
| Palazzo dei Normanni u Palerumu
  |

|  |
| --- |
| Katedrala u Palermu, podignuta 1185. od strane Waltera od Mlina, anglo-normanskog nadbiskupa  |
| Katedrala u Palermu, podignuta 1185. od strane Waltera od Mlina, anglo-normanskog nadbiskupa
  |

|  |
| --- |
| Normanska kuća u Mdini  |
| Normanska kuća u Mdini
  |

|  |
| --- |
| Crkveni toranj u New Romneyu, primjer normanske arhitekture u malom gradu  |
| Crkveni toranj u New Romneyu, primjer normanske arhitekture u malom gradu
  |

|  |
| --- |
| Winchesterska katedrala, primjer normanske arhitekture u Engleskoj  |
| Winchesterska katedrala, primjer normanske arhitekture u Engleskoj
  |

|  |
| --- |
| Primjer male seoske crkve u Pyrfordu, Surrey, Engleska  |
| Primjer male seoske crkve u Pyrfordu, Surrey, Engleska
  |

|  |
| --- |
|  St Bees Priory, Cumbria, zapadna vrata, cca. 1160  |
|  St Bees Priory, Cumbria, zapadna vrata, cca. 1160
  |

|  |
| --- |
| Norman Tower, Bury St Edmunds, Suffolk, cca. 1120–1148  |
| Norman Tower, Bury St Edmunds, Suffolk, cca. 1120–1148
  |

|  |
| --- |
| Lukovi južnog broda u crkvi sv. Lovre u Altonu, Hampshire, cca. 1070–1100  |
| Lukovi južnog broda u crkvi sv. Lovre u Altonu, Hampshire, cca. 1070–1100
  |

 |

## Vanjske veze

* CRSBI (*The Corpus of ROMANESQUE SCULPTURE in Britain and Ireland*) website
* The Normans, a European People. Arhivirano 2016-03-03 na Wayback Machine-u
# Grobnica

Grobnica u obliku mauzoleja na znamenitom pariškom groblju Père Lachaise
**Grobnica** je izraz koji se koristi za građevinu čija je glavna namjena skladištenje, odnosno čuvanje tijela, odnosno posmrtnih ostataka umrle osobe ili osoba. Predstavlja nešto uži pojam od groba, koji predstavlja svaku lokaciju u kojoj je neko tijelo sahranjeno, odnosno pod time se obično podrazumijevaju strukture koje se nalaze pod zemljom ili nad zemljom sagrađene od kamena ili drugog materijala, te koje mogu sadržavati nadgrobne spomenike, ploče i slične ukrase.

## Povezano

* Masovna grobnica
* Kosturnica
* Mauzolej
* Katakombe
# Ekshumacija

| Ekshumacija Exhumus |
| --- |
| Slika ekshumacije u 19. vijekuSlika ekshumacije u 19. vijeku
 |
|  |

**Ekshumacija** (od latinske sintagme *ex* = izvan + *humus* = zemlja, dakle vađenje iz zemlje) je postupak vađenja posmrtnih ostataka iz groba.

Ekshumacije se rade: radi sahrane novog umrlog u isti grob, radi premještanja groblja, radi prijenosa posmrtnih ostataka na drugo mjesto ili njihovog kremiranja,
radi naknadnog utvrđivanja pravog uzroka smrti, naknadnih sudsko-medicinskih istraga, ali i slučajevima - kad više nema nikog tko plaća grob.
U tom slučaju poduzeće koje upravlja grobljem - iskapa grob, posmrtne ostatke iz njega baca u smeće (nakon izvjesnog vremena - potrebnog za žalbeni rok) i ponovno prodaje isto grobno mjesto

Neke kulture, kao islam smatraju ekshumaciju krajnjim svetogrđem i načelno je zabranjuju, pa je po njihovim gradovima i selima još uvijek moguće vidjeti mezare - kojekuda, čak i vrlo stare koje nitko ne dira. Ali i tamo se stvari mjenjaju zbog eksplozije stanovništva i naraslih gradova.

Evropski kulturni krug je također smatrao ekshumaciju nehumanim činom, ali zbog prirode svoje kulture koja se bazira na ekonomičnosti - još od kraja srednjeg vijeka postoji praksa ekshumacije, što zbog širenja naselja, pregradnje crkava i groblja, ali i zbog komercijalnih razloga - naime relikvije (leševi svetaca) mogle su se prodati za veliki novac, a grad ili crkva koji su držali do sebe i željeli unaprijediti svoj položaj nisu žalili sredstava da se dokopaju nekog zvučnog imena, tada još malobrojnih svetaca.

Od kraja 19. vijeka počinje proces pravne regulacije postupka ekshumacije, koji kako vrijeme prolazi bubri kao germa i postaje sve skuplji i kompliciraniji, i tako koincidira sa preorjentacijom tih društava u potrazi za novim oblikom ekonomije - a to bi trebale biti usluge.

Neke ekshumacije su zbog političkih razloga doživjele svjetsku slavu kao ona provedena od strane nacista i
Komisije Međunarodnog odbora Crvenog križa - 1943. u Katinskoj šumi.

Slična stvar se dogodila sa Kočevskim Rogom (normalno u manjim razmjerima) u tadašnjoj Jugoslaviji početkom 1990-ih, ali i nakon ratova tih istih godina i otkrića masovnih grobnica i naknadnih ekshumacija; Ovčara, Srebrenica.

Sve su ekshumacije, su načelno vrlo osjetljiva i bogohulna stvar, pa je pravo čudo još uvijek vidjeti - stećke koji su inspirirali Maka Dizdara da napiše **Gorčina**

> Ase ležit
>
>
>
> Vojnik Gorčin
>
> U zemlji svojoj
>
> Na baštini
>
> Tuždi
>
>
>
>
>

## Izvori

## Vanjske veze

* *Ekshumacije* na portalu Beogradska groblja Arhivirano 2015-01-29 na Wayback Machine-u (`sh`)
* *Što je ekshumacija?* na portalu Gradska groblja (`sh`)
# Kripta

Kripta katedrale u Canterburyju
**Kripta** (grčki κρυπτη, kryptē) je prostorija ispod posvećene ili javne građevine. Prvotno je u ranokršćanstvu bila prostorija u katakombama za služenje obreda i pokapanje uglavnom mučenika. Kripta kasnije u crkvama predstavlja prostor za grobnicu sa sarkofagom, lijesom ili za čuvanje relikvija, obično ispod crkvenog kora, a kasnije i ispod crkvenog broda ili transepta. Ponekad su crkve izgrađene na kat kaoko bi se ostavilo mjesta u prizemlju za kriptu (npr. Crkva Svetog Mihovila u Hildesheimu, Njemačka).

## Poveznice

* Katakombe
* Mauzolej
* Grobnica
* Kosturnica (Ossuarium)
# Potpredsjednik Sjedinjenih Američkih Država

**Potpredsjednik Sjedinjenih Država** (engleski: *Vice President of the United States*) je funkcionar federalne vlade SAD koji je prvi u predsjedničkom nasljednom redu, odnosno koja preuzima dužnost predsjednika u slučaju smrti, ostavke, trajne spriječenosti ili opoziva. Pored toga, potpredsjednik je formalni predsjednik Senata te ima ovlast dati presudni glas u svakoj prilici kada senatori za ili protiv neke odluke daju jedan te isti broj glasova. Potpredsjedniku predsjednik također može odrediti određene dužnosti, ali potpredsjednik nema vlastite izvršna vlast|izvršne ovlasti, nego djeluje isključivo kao zastupnik predsjednika.

Potpredsjednik ima mandat od četiri godine, a izabire ga Elektorski kolegij zajedno s predsjednikom na predsjedničkim izborima. Potpredsjednik mora ispunjavati sve ustavne kvalifikacije za mjesto predsjednika, s izuzetkom ograničenja broja mandata.

## Vanjske veze

* Official White House website for the Vice President Arhivirano 2006-10-24 na Wayback Machine-u
* Vice Presidents.com
* A New Nation Votes: American Election Returns 1787-1825 Arhivirano 2011-02-02 na Wayback Machine-u
* Amendment25.com Arhivirano 2012-02-04 na Wayback Machine-u
* AboutGovernmentStates.com Arhivirano 2012-03-01 na Wayback Machine-u
# Senator

**Senator** je naziv za člana senata.

Također može označavati:

* Senator Theatre u Baltimoreu;
* Senator Films, filmski studio;

Pored toga postoje sportski timovi koji se nazivaju 'Senatorima' (na engleski|engleskom *Senators*):

* Ottawa Senators, kanadski hokejaški tim iz Ottawe koji se natječe u National Hockey League.
* Washington Senators, nekoliko bivših bejzbol timova iz Washingtona koji su se natjecali u Major League Baseball C.
* Harrisburg Senators, bejzbol tim iz Harrisburga u Pennsylvaniji koji se natječe u Eastern League.

U Washingtonu djeluje i The Singing Senators, vokalni kvartet republikanskih senatora specijaliziran za barbershop muziku.
# Senat Sjedinjenih Američkih Država

**Senat SAD** (engleski, *United States Senate*) je gornji dom američkog Kongresa koga sačinjavaju po dva senatora iz svake federalne države.

Uz zakonodavne funkciju, Senat je ovlašćen potvrđivati predsjednikova kadrovska imenovanja.

Svake druge godine se trećina članova biraju na mandat od šest godina.
# Amerikanci (nacija)

**Amerikanci** (engleski: *Americans*) je naziv koji se koristi za naciju koja se formirala na teritoriju današnjih SAD u 18. i 19. vijeku.

Amerikanci su jedna od najheterogenijih nacija svijeta, ali su u početku porijeklo uglavnom vodili od engleskih doseljenika na istočne obale Sjeverne Amerike. Veliki broj tih doseljenika su činili pripadnici raznih protestantskih sekti koje su se suprotstavljale službenoj Anglikanskoj crkvi. Tih je doseljenika bilo daleko više u sjevernim dijelovima budućih SAD, nego južnih, gdje je relativno mali broj zemljoposjednika uvozio crne robove. Zbog toga se kao neslužbeni izraz za nukleus američke nacije koristi skraćenica WASP (engleski *White Anglo Saxon Protestant*, "bijelac anglosaksonskog porijekla i protestantske vjere").

WASP-ovi su relativno lako asimilirali pripadnike drugih, malobrojnih evropskih kolonija (Nizozemci, Šveđani) na istočnim obalama Sjeverne Amerike, isto kao i škotske imigrante u 18. vijeku. No, u prvoj polovici 19. vijeka, pogotovo za vrijeme Krumpirske gladi, u tada već nezavisne SAD dolazi veliki broj irskih imigranata, a nakon revolucije 1848 i veliki broj njemačkih imigranata. Oni su, prvi put, u američku naciju uveli komponentu katoličanstva i učinili je kulturno i etnički heterogenijom nego što je to ranije bio slučaj.

Za stvaranje američke nacije najvažniji događaj je građanski rat, nakon koga je konačno potvrđena svijest o zajedničkom nacionalnom identitetu, koji je otada velikoj većini Amerikanaca daleko važniji od osjećaja pripadnosti određenoj saveznoj državi. Tome je pridonio i razvoj željeznice i drugih modernih sredstava transporta, koji je, uz prostranost nove države, Amerikancima omogućio da mijenjaju dom daleko više nego što je to slučaj u evropskim državama.

Nakon građanskog rata, u drugoj polovici 19. i početkom 20. vijeka, došlo je do novog vala imigranata iz različitih krajeva Evrope, uglavnom iz Italije, Skandinavije, te tadašnje Austro-Ugarske i Ruskog Carstva. Iako su mnogi od tih imigranata po fizičkom izgledu, kulturi, jeziku i vjeri još više odudarali od WASP-ova te bili u prvoj generaciji predmetom segregacije i predrasuda, u isto doba se javlja teza o američkoj naciji kao *loncu za taljenje*, kome su upravo ti imigranti i njihovi potomci dali neizmjerljivi doprinos. S vremenom će pojam WASP prestati označavati Amerikance kao naciju, te će postepeno postati pomalo pejorativan izraz za predstavnike tradicionalne društvene elite.

S druge strane, ne-evropski imigranti su zbog institucionalnog i vaninstitucionalnog rasizma su imali dosta poteškoća da se uklope u američku naciju. To se prvenstveno odnosilo na Japance i Kineze na Zapadnoj obali. Oni su zbog toga daleko više uspjeli sačuvati vlastiti etnički identitet, slično kao i današnji latinoamerički (Kubanci, Portorikanci) i karipski imigranti (Jamajčani, Haićani). Američki crnci, iako sebe smatraju dijelom američke nacije, vole isticati posebni afroamerički identitet, slično kao i predstavnici brojnih indijanskih etničkih grupa.
# Građanin

**Građanin** odnosno **građanstvo** je izraz koji, ovisno o pravnom, sociološkom ili historijskom kontekstu može imati različita značenja.

Najjednostavnija definicija pojma građanin jest demografska. Ona pod građanima podrazumijeva stanovništvo gradova, odnosno urbanih naselja u nekoj regiji ili državi, nasuprot stanovništvu seoskih naselja koji se nazivaju seljacima. Ovakva podjela je, s druge strane, danas uglavnom napuštena, jer se često vezuje uz kulturološke stereotipove i ideološke predrasude.

Danas je pak daleko češće korištenje naziva građanin kao sinonima za državljanina neke države ili subnacionalnog (poddržavnog) entiteta, što znači da se građaninom smatra čak i osoba koja živi na selu.

Pojam građanina nije uvijek bio sinonim pojmu državljanin, s obzirom da je evoluirao iz koncepta građanina u starogrčkim polisima. Pod tim pojmom su se tada, pak, podrazumijevali isključivo slobodni muški građani, a što je isključivalo žene, robove i strance (meteci). Taj koncept je kasnije preuzeo i Rim koji je za vrijeme širenja svog Imperija status građanina zadržao samo za osobe rodom iz Rima, dok su sve ostale osobe pod rimskom vlašću bile podanici. Rim je s vremenom dijelove stanovništva pokorenih provincija počeo inkorporirati u svoje građanstvo, a taj je proces dovršen 212. godine kada je Karakala svim slobodnim rimskim podanicima dao status rimskog građanina te je tako ono bilo najsličnije današnjem konceptu državljanstva.

S raspadom Rimskog Carstva i uspostavom feudalizma u Evropi, pojam građanina vraća svoje ranija značenja, odnosno ograničava se na stanovnike srednjovjekovnih gradova, koji se s vremenom profiliraju u posebnu društvenu klasu s privilegijama u odnosu na robove i kmetove. Na temelju toga će marksistička doktrina uvesti pojam **građanske klase** koja je istovjetna s buržoazijom, te joj suprotstaviti koncept u kapitalizmu stvorene radničke klase. Primjena takve podjele u praksi jest službena ideologija bivše Jugoslavije koja je za svoje stanovništvo koristila izraz *radni ljudi i građani*, a izraz "građanske" koristila za ne-marksističke odnosno ne-socijalističke ideologije, društva i države.

Suvremeno značenje izraza građanin, pak, temelji se na konceptu jednakosti u pravima koji su sproveli građanske revolucije te na temelju koga su svi državljani postali građanima. Otada se izraz "građanin", najčešće uz epitete "dobri", "aktivni" ili "odgovorni" često koristi za osobe koje aktivno upražnjavaju svoja građanska prava i vrše građanske dužnosti.

U nekim je državama izraz građanin i službeno kodificiran kao ideal, odnosno titula koju su mogli koristiti svi njeni državljani. Primjer za to predstavlja Francuska nakon revolucije,. odnosno Sovjetski Savez nakon preuzimanja vlasti od strane boljševika. U oba slučaja je izraz trebao zamijeniti ranije "reakcionarne" titule kao što je gospodin. Isti se izraz kraće vrijeme koristio u FNRJ pod sovjetskim utjecajem, ali je 1950-ih uveden izraz drug.

## Povezano

* Purger
* Građanin Kane
# Puževi

| Puževi
 |
| --- |
|  |
| *Cypraea chinensis* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Mollusca  |
| Razred:
 | **Gastropoda** Cuvier, 1797. |

**Puževi** (lat. *Gastropoda*) su jedan od osam razreda u koljenu mekušaca.

Površina tijela puževa pokrivena je slojem stanica koje izgrađuju pokožicu (epiderma). Ispod nje se nalaze brojne žlijezde koje izlučuju sluz po kojoj se puž kreće pomoću stopala. Pužev živčani sustav dobro je razvijen i sastoji se od više ganglija. Oni podražuju glavu, stopalo, probavilo i plašt. Na glavi ima velika ticala (oči u obliku mjehurića) i mala ticala (opip, osjetilo za ravnotežu i njuh).

Probavni sustav počinje ustima u kojima se nalaze trenice za usitnjavanje hrane, zatim se na usta nastavlja ždrijelo, pa jednjak koji prelazi u želudac. Hrana se u ustima miješa sa sluzi žlijezde slinovnice. Hranjive tvari krv raznosi po tijelu, a neprobavljene čestice izlučuje kroz crijevni otvor

Puževi imaju otvoreni krvotok što je ujedno i evolucijski napredak. Krv im nakon izlaska iz žila ulazi u šuplje prostore među organima. Odatle krv stanicama predaje hranjive tvari i kisik, a uzima štetne tvari nastale staničnim disanjem i odnosi ih do organa koji ih izlučuju.

Srce se sastoji od jedne klijetke i jedne pretklijetke. Za izlučivanje koristi nefridije koje često zovemo bubrezima.

Puževi su pretežno dvospolci i oplodnja je unutarnja.

Poznatiji puževi na kopnu su vinogradnjak, prugasti živičnjak. U moru su česti puž volak, priljepak, ogrc i drugi.

## Vanjske veze

* Popis kopnenih puževa (Mollusca: Gastropoda) Hrvatske s prijedlogom njihovih hrvatskih imena, Vesna Štamol; Department of Zoology, Croatian Natural History Museum
# Supstrat (ekologija)

Kocke kamene vune spremne za hidroponski uzgoj biljaka.
**Supstrat** je, u biološkom smislu, podloga na kojoj žive biljke i nepokretne (sesilne) životinje. Materijal koji čini supstrat može biti abiotičke (nežive) ili biotičke (žive) prirode. Primjer biotičkog supstrata čini npr. mahovina ili žive alge na kojima se razvijaju drugi organizmi.

Supstrati mogu biti i umjetnog podrijetla i često se koriste u uzgoju poljoprivrednih kultura u stakleničkim uvjetima. U hidroponskom uzgoju biljaka supstrat često čine staklena vuna, kamena vuna ili keramička vuna te celuloza koje imaju veliki kapacitet zadržavanja vode i hranjivih tvari i postepenog i kontroliranog oslobađanja. Ovi materijali daju i čvrstu podlogu za ukorijenjivanje biljaka i imaju malu cijenu proizvodnje.

## Reference
# Urlikavci

| Urlikavci
 |
| --- |
|  |
| *Alouatta caraya* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Primates  |
| Porodica:
 | Atelidae  |
| Potporodica:
 | **Alouattinae** Trouessart, 1897. (1825.) |
| Rod:
 | Alouatta Lacepede, 1799. |
| Sinonimi
 |
| Mycetes Illiger, 1811.
Stentor É. Geoffroy, 1812. |

**Urlikavci** ili **drekavci** (latinski: *Alouatta*), su rod primata iz porodice hvataša trenutačno sastavljen od petnaest vrsta. Ovi majmuni su prethodno bili smješteni u porodicu Cebidae. Žive u šumama Južne i srednje Amerike.

## Opis

Urlikavci imaju kratku njušku i široke, okrugle nozdrve. Dugi su 56-92 centimetra, isključujući rep, koji može isto toliko biti dug. Kao i mnogi majmuni Novog svijeta, imaju uvijeni rep. Za razliku od ostalih majmuna Novog svijeta, i mužjaci i ženke vide trikromatski. Životni vijek im je 15 do 20 godina. Mužjaci su od 1.5 do 2 kilograma teži od ženki.

## Ponašanje

Većina urlikavaca živi u skupinama sastavljenim od 10 do 15 životinja. Imaju vrlo veliku podjezičnu kost, koja im omogućuje da stvaraju vrlo glasne zvukove, koji se mogu čuti na dosta velikim udaljenostima. Jedini su folivorni majmuni među majmunima Novog svijeta, a osim lišća, nekad jedu i plodove i cvjetove.

## Reference

## Vanjske veze

* Primate Info Net
* Zvučni zapis Arhivirano 2012-02-09 na Wayback Machine-u
# Majmuni pauci

| Majmuni pauci
 |
| --- |
|  |
| *Ateles fusciceps* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Infrarazred:
 | Eutheria  |
| Red:
 | Primates  |
| Porodica:
 | Atelidae  |
| Rod:
 | Ateles E. Geoffroy, 1806. |
|  |
| Rasprostranjenost majmuna pauka
 |

**Majmuni pauci** (lat. *Ateles*) su rod majmuna Novog svijeta iz porodice hvataša. Kao i većina ostalih hvataša, žive u tropskim šumama Središnje i Južne Amerike, od južnog Meksika do Brazila.

## Opis

Duljina tijela iznosi 38-63 centimetara. Teški su 7-9, ali ponekad i 11 kilograma. Dlaka im je kratka i gruba, a boja varira ovisno o vrsti i starosti od rumenkasto zlatne do smeđe i crne; ruke i stopala obično su crni. Lice nema dlaka, te je također najčešće crne boje, ponekad crvenkasto. Tijelo je mršavo, rep je duži od tijela, dužina mu iznosi 50-90 centimetara. Rep im služi za održavanje ravnoteže; umjesto na ruke, oslanja se na njega. Udovi su poprilično dugi, što im pomaže u okretnosti; često skaču s drveta na drvo. Nemaju palca.

## Ponašanje

Dnevne su i arborealne životinje, a spavaju na pažljivo odabranim drvećima. Kreću se brzo i okretno kroz gusto granje na različite načine; dvonožno, četveronožno ili pak koristeći rep kao peti ud. Jutarnje sate provode tražeći sebi hranu, dok ostatak dana odmaraju.

Žive u skupinama sastavljenim od 12 do 35 životinja, koje se često zbog potrage za hranom dijele u dvije do pet podskupina. Oko 90% njihove prehrane bazira se na plodovima, te mogu duže vrijeme hraniti se jednom ili dvjema istim vrstama ploda. Gutaju cijele plodove, pa ih tako preko vlastitog izmeta rasprostranjuju. U nedostatku željene hrane, jedu kukce, koru i med.

## Literatura

* Thomas Geissmann: *Vergleichende Primatologie.* Springer-Verlag, Berlin u. a. 2003, ISBN 3-540-43645-6.
* Ronald M. Nowak: *Walker's Mammals of the World.* 6th edition. Johns Hopkins University Press, Baltimore MD 1999, ISBN 0-8018-5789-9.
* Youlatos, D. (2002). "Positional behavior of black spider monkeys (Ateles paniscus) in French Guiana". I*nternational Journal of Primatology* **23** (5).