Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Panamski papiri

Zemlje čiji su političari, javni službenici ili bliski saradnici povezani sa Panama papirima
**Panamski papiri** (engleski: *Panama Papers*) predstavljaju 11,5 miliona objavljenih povjeriljivih dokumenata koji sadrže detaljne informacije o 214 hiljada ofšor preduzeća navedenih od strane panamskog korporativnog servisnog provajdera Mosak Foneska, koji sadrže i identitet akcionara i direktora preduzeća. Dokumenti pokazuju kako bogati pojedinci, uključujući i državne službenike, skrivaju novac od javnosti. U vrijeme objavljivanja, papiri su identifikovali pet tadašnjih šefova država ili vlada iz Argentine, Islanda, Ukrajine, Saudijske Arabije i Ujedinjenih Arapskih Emirata; kao i vladinih zvaničnika, bližih rođaka i bliskih saradnika raznih šefova vlada više od četrdeset zemalja. Britanska Djevičanska Ostrva su dom za polovini navedenih preduzeća, dok Hongkong sadrži najviše povezanih banaka, advokatskih kancelarija i posrednika.

Iako upotreba ofšor privrednih subjekata nije nezakonita u nadležnostima u kojima su registrovana, tokom istrage novinari su otkrili da se neke od fiktivnih firmi možda koristite u nezakonite svrhe, uključujući prevare, trgovinu drogom i utaju poreza.

Anonimni izvor pod pseudonimom „Džon Dou” proslijedio je dokumente u serijama njemačkim novinama „Zidojče Cajtung” početkom 2015. godine. Informacije iz ove neplaćene uzbunjivačke transakcije dokumenata datiraju još iz davnih semdesetih godine 20. vijeka i na kraju su iznosile 2,6 terabajta podataka. S obzirom na obim curenja informacija, novine su zatražile pomoć Međunarodnog konzorcijuma novinara istraživača, koji distribuira dokumente za istrage i analizu oko 400 novinara u 107 medijskih organizacija u 76 zemalja. Prvi novinski izveštaji na osnovu papira, i 149 samih dokumenata, objavljeni su 3. aprila 2016. godine. MKNI je obećao da će objaviti potpun spisak navedenih preduzeća početkom maja 2016.

## Reference
# Talamanca (masiv)

| Talamanca
 |
| --- |
| Dio
 |
|  |
| Dužina masiva: | 215 km
 |
| Širina masiva: | 66 km
 |
| Površina masiva: | km²
 |
| Najviši vrh: | Cerro Chirripó (3,819 m)
 |
| Zaštićene oblasti: | TalamancaPozicija masiva u Kostariki |
| Država: |  Kostarika  Panama
 |

**Talamanca** (španjolski: *Cordillera de Talamanca*) je planinski masiv koji se proteže po jugoistočnoj polovici Kostarike i krajnjem zapadu Paname.

## Karakteristike

Masiv se uzdiže od razine mora na karipskoj strani do preko 3,819 metara, a zatim se spušta do kostarikanske centralne doline na pacifičkoj strani.

Reljefna karta Kostarike
Dobar dio masiva je dio Internacionalnog parka La Amistad, koji je uvršten na UNESCO-vu Listu svjetske baštine a u njemu se nalazi i Nacionalni park Chirripó.

Cordillera de Talamanca proteže se od jugozapadno od San Joséa u dužini od nekih 215 km do zapadne Paname.

U masivu se nalaze najnajviši vrhovi Kostarike i Paname, među njima i Cerro Chirripó (3,819 metara), sa kojeg se za vedrog dana može vidjeti i Karipsko more i Pacifik. Puno se lakše popeti na nešto niži Cerro de la Muerte 3,451 m.

Taj masiv je u svojoj geološkoj historiji bio vulkanski otok, nastao je kao rezultat pomicanja litosfernih ploča. Kako je relativno izoliran od ostalih masiva, u njemu su se razvile brojne endemske vrste flore i faune, koje često nalikuju onima iz Anda.

Po nižim obroncima masiva obraslih prašumama ima puno divljih životinja. Najviše planine obrasle su alpskom vegetacijom sličnoj páramskoj iz Anda.

Loša prometna infrastruktura onemogućuje pristup masivu, zbog tog je velik dio karipskog područja još uvijek neistražen.

## Reference

## Vanjske veze

* *Talamanca* (na portalu Mapcarta) (`en`)
# Barú

| Barú *Volcán Barú* |
| --- |
| Fotografija vrha Barúa
 |
| **Koordinate** | 8°48′31.72″N, 82°32′32.42″W |
| Visina
 | 3,475 m
 |
| Planinski masiv | Talamanca
 |
| Lokacija
 |
| Država
 |  Panama
 |
| Regija
 |  Chiriquí
 |
| Najbliža mjesta | * Volcán
* Cerro Punta
* Boquete
 |
| Geologija
 |
| Tip
 | stratovulkan
 |
| Zadnja erupcija | 1550. (±10 godina)
 |
| Karta
 |
| Barú
 |

**Barú** (španjolski: *Volcán Barú*), poznat i kao **vulkan Chiriquí** (španjolski: *Volcán de Chiriquí*), aktivni stratovulkan te najviša planina u Panami. Barú doseže visinu od 3,475 metara te je 12. najviši vrh Centralne Amerike. Vulkan se nalazi otprilike 35 kilometara od granice s Kostarikom te je dio velikog masiva Talamance, koji se proteže kroz obje države.

## Geografija

Barú se nalazi u okolici plodnih i umjereno toplih visoravni koje se nalaze uz rijeke Chiriquí Viejo i Caldera. Sa zapadne strane nalaze se naselja Volcán i Cerro Punta, dok se na istočnoj strani nalazi naselje Boquete. Volcán se nalazi na vrhu divovskog lahara. Temperature na vrhu znaju se spuštati i ispod 0 °C, tako da se zna pojaviti i poledica. Na vrhu se nalazi i velik broj radio tornjeva.

De Boer *et al.* bili su prvi koji su utvrdili da je Barú aktivan vulkan te da je dio šireg Centralnoameričkog vulkanskog luka. Daljnja istraživanja i geokemijskim svojstvima i historiji vulkana proveli su Defant *et al.*, koji su opisali prirodu aktivnosti vulkana Barú. Kasnije studije potresa na tom području te historije vulkanske aktivnosti indiciraju da bi sljedeća erupcija mogla trajati godinama i da bi ugrozila okolna naselja.

## Nacionalni park

Godine 1976., Barú i okolno područje proglašeni su **Nacionalnim parkom Vulkan Barú**, koji se prostire na 14,325 ha. Nacionalni park dio je Mezoameričkog biološkog koridora. Neke od životinjskih vrsta koje žive na području nacionalnog parka su crni guan, crno-bijeli orao, Underwoodov vodeni miš, vulkanski strnadar, kratkorepa sjeničica i žutonogi strnadar. Identificirano je više od 250 različitih vrsta ptica koje žive u parku, gdje živi i svih pet velikih mačaka. Područje obuhvaća raznovrsna staništva, od vlažnih planinskih šuma, niskih vlažnih šuma do planinskih kišnih šuma.

Najpopularnija planinarska staza u nacionalnom parku je staza Los Quetzales (španjolski: *Sendero Los Quetzales*) koja ide oko jedne strane vulkana te povezuje Cerro Puntu i Boquete. Za prijeći ju potrebno je oko šest sati hoda. Postoji još jedna staza koja vodi do vrha vulkana, ali ona je znatno teža, a do vrha se može doći i vozilom uz pratnju vodiča.

## Reference
# Darijenski rascjep

| Darijenski rascjep Tapón del Darién |
| --- |
| Karta Panamske prevlake sa pozicijom Darijenskog rascjepaKarta Panamske prevlake sa pozicijom Darijenskog rascjepa
 |
|  |
| **Država** |  Panama,  Kolumbija
 |
| **Provincija** | Darién
 |
| **Departman** | Chocó
 |

**Darijenski rascjep** (španjolski: *Tapón del Darién*) je regija na krajnjem istoku Panamske prevlake duž panamsko-kolumbijske
granice.

## Karakteristike

Selo u Darijenu
To je rijetko naseljen kraj u kom žive domorodački indijanci, Cune i Cueve.

Jedan dio Darijenskog rascjepa površine 575,000 hektara je danas Nacionalni park Darién, kog je UNESCO 1981. uvrstio na Lista svjetske baštine u Americi.

Darien je jedno od najvlažnijih područja na svijetu, teren dubokog blata, močvara, planina i neprohodnih džungli u kojima se lako izgubi orjentacija i može danima vrtiti u krug.

Put pješice preko Dariena dug je nekih 97 km i može trajati po desetak dana. Iako je izuzetno opasan brojni migranti iz Južne Amerike se odvažuju i idu preko džungle u bolju budućnost. Većina migranata koji se odlučuju pješice probiti preko Darijenskog rascjepa je jako siromašna.

Pretpostavlja se da je 2021. više od 133 000 migranata je prošlo kroz Darien, a u prvim mjesecima 2022. oko 19 000 ljudi.

Kako nema nikakvih cesta, vlada bezakonje, u kom glavnu riječ imaju paravojne formacije i kriminal|kriminalne bande]], koje pljačkaju, siluju i ubijaju migrante na koje naiđu. Ukoliko imaju sreće i ne naiđu na njih, smrt im prijeti od zmija, pauka, škorpija, zvijeri, gladi i iscrpljenosti.

Panamerički autoput dug 46,671 km koja počinje u Prudhou na Aljasci i završava na na krajnjem jugu Argentine u Ushuaiji, ima prekid kod Darijenskog rascjepa na dionici od stotinjak km.

Kako stvari stoje ni u skoroj budućnosti se ne planira ništa graditi.

## Reference

## Vanjske veze

* *The Darién Gap: migrant route of last resort* (`en`)
* *Tapón del Darién, la selva impenetrable que divide la Ruta Panamericana* (`es`)
# Panamerički autoput

| Panamerički autoput *Pan-American Highway* |
| --- |
| Karta obje Amerike sa trasom autoputa od Prudhoe Baya na Aljasci do Ushuaie u ArgentiniKarta obje Amerike sa trasom autoputa od Prudhoe Baya na Aljasci do Ushuaie u Argentini |
| Mjesto
 | Sjeverna Amerika i Južna Amerika
 |
| Vrijeme gradnje | 1923. - do danas
 |
| Tip građevine
 | autoput
 |

**Panamerički autoput** (engleski: *Pan-American Highway*) je sistem autoputeva koji povezuje Sjevernu i Južnu Ameriku. Taj komplesni sistem autoputa, koji se proteže od Aljaske i Kanade do Čilea, Argentine i Brazila, dug je gotovo 48.000 km.

## Karakteristike i historija

Ideja o cesti koja bi prolazila preko oba kontinenta rođena je još 1923., tad se razmišljalo o običnom dvosmjernom asfaltnom putu koji bi povezivao države, vremenom su ambicije porasle, pa je to danas čitav niz autoputeva u državama sudionicama. Interamerički autoput od Nuevo Lareda u Meksiku do Panama Citya dug 5.390 km dio je Panameričkog autoputa.

Trasu autoputa u Meksiku financirali su i izgradili sami Meksikanci, za razliku od tog dionice po manjim centralno američkim državama podignute su uz pomoć Sjedinjenih Američkih Država.

Ipak još ni početkom 21. vijeka autoput nije potpuno gotov, jer teška dionica kod Darijenskog rascjepa (Panama - Kolumbija) duga nekih 50-80 km još nije dovršena.

## Države kroz koje prolazi

### Sjeverna Amerika

* Sjedinjene Američke Države
* Meksiko
* Guatemala
* El Salvador
* Honduras
* Nikaragva
* Kostarika
* Panama

### Južna Amerika

* Surinam
* Gvajana
* Venezuela
* Kolumbija
* Ekvador
* Peru
* Čile
* Argentina

### Države prema kojima se račva

* Bolivija
* Brazil
* Paragvaj
* Urugvaj

## Galerija slika

* Autoput u Meksiku
* Autoput u Kostariki
* Trasa kroz Peru
* Trasa u Argentini

## Reference

## Vanjske veze

* *Pan-American Highway* (`en`)
# Chagres (rijeka)

| Chagres Río de los lagartos |
| --- |
| Rijeka na ušću kod San Lorenza |
| Lokacija |
| Kontinenti | Južna Amerika |
| Države |  Panama |
| Pokrajine | Colón, Panamá |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | Kordiljeri San Blas 609 m |
| Ušće   – aps. visina   – koordinate | kod San Lorenza u Karipsko more 0 m 9° 11′ 31.2″ N, 80° 0′ 36″ E |
| Dužina | 125 km |
| Hidrologija |
| Sliv   – površina | karipski 2,670 km² |
| Ulijeva se u | Karipsko more |
| Građevinarstvo |
| Akumulacije | Gatún, Alajuela |

**Chagres** je rijeka u Panami duga 125 km, vitalni dio Panamskog kanala.

## Hidrologija

Chagres izvire u brdima Kordiljera San Blas, na nadmorskoj visini od 609 metara, jugoistočno od grada Colóna.
Nekad je od tamo tekao prema sjeverozapadu do ušća u Karipsko more kod arheološkog nalazišta San Lorenzo.

Brana na Jezeru Gatún
Bez rijeke Chagres izgradnja Panamskog kanala bila bi nemoguća, ona je srce Panamskog kanala, budući da osigurava 40% vode potrebne za njegov rad i daje oko 80% vode za vodovode gradova Panamá i Colón, u kojima živi polovica stanovnika zemlje..
Zbog tog je između 1907. - 1913. izgrađena brana Gatún i formirano je veliko akumulaciono jezero Gatún, kao dio sistema Panamskog kanala.

Po njemu njemu brodovi plove skoro polovicu puta (33 km), vode jezera koriste se i za rad prevodnica, za svaki prolaz broda potrebno je oko 202.000 m³ vode.

Tako da je Chagres jedina rijeka na svijetu čije se vode slijevaju u dva oceana (Atlantik, Pacifik).
Kako se tolika potrošnja vode uskoro pokazala prevelikom, - 1935. Chagres je u gornjem toku pregrađen novom branom Madden, i tako je formirano akumuluciono jezero Alajuela kojim se regulira vodostaj Jezera Gatún.

Porječje rijeke prostire se na površini od 2,670 km² po provincijama Colón i Panamá.

U gornem toku rijeke oko Jezera Alajuela nalazi se Nacionalni park Chagres površine 129.000 hektara.

Vodostaj rijeke jako oscilira za sušne sezone jako padne, ali za kišne toliko poraste da je često plavila, u novembru 1880. je izmjeren protok od 2,266 m³/s, zbog tog je odabrana kao glavni izvor vode za rad kanala.

## Historija

Do rijeke je prvi doplovio 1502. godine Kristofor Kolumbo, i nazvao je *Río de los lagartos* zbog krokodila koje je ondje pronašao.

Još od 1513. kotlinu rijeke Chagres koristili su španjolski konkvistadori kao put koji ih je vodio prema novim kolonijama u Peruu i Boliviji.
Put mazgama od atlanske do pacifičke obale trajao je po mjesec dana.

## Reference

## Vanjske veze

* *Chagres River* (`en`)
* *Chagres River* Arhivirano 2023-01-28 na Wayback Machine-u (`en`)
# Gatún (jezero)

| Gatun  |
| --- |
| Karta Panamskog kanala sa pozicijim jezera |
| Lokacija |
| Države |  Panama |
| Koordinate | 9°11′″N, 79°53′″W |
| Hidrografija |
| Vrsta | akumulaciono jezero |
| Površina | 436 km² |
| Volumen | 5.48 km³ km³ |
| Aps. visina | 26 m |
| Dužina | 33 km |
| Hidrologija |
| Pritoke | Rijeka Chagres i brojni potoci |
| Odljev | Panamski kanal, Rijeku Chagres |

**Gatun** (španjolski: *Lago de Gatun*) je akumulaciono jezero u Panami, koje se nalazi na najužem dijelu Panamske prevlake, udaljeno od Karipskog mora svega 4 km.

## Karakteristike i historija

Brodovi na jezeru
Jezero Gatun je dio sistema Panamskog kanala, po njemu plove brodovi 33 km, što je polovica dužine kanala.

Jezero je nastalo nakon izgradnje brane *Gatún* na Rijeci Chagres (1907. - 1913.), tih je godina Jezero Gatun bilo najveće akumulaciono jezero na svijetu, kao i njegova brana.
Jezero ima površinu od 436 km², dugo je 33 km i prosječno duboko 24 - 26 metara, a nalazi se na nadmorskoj visini od 26 metara.

Kad je formirano, brojna brda postala su otoci, a najpoznatiji je *Barro Colorado*, na kom se danas nalazi jedan od Smithsonian instituta. U samom centru nalazi se otok *Guacha*, rezervat divljih životinja.

Glavna funkcija jezera je zadržati dovoljno vode u kanalu *Gaillard* na jugu, prokopanom kroz Kordiljeru.
Jezero služi i kao rezervoar za rad kanalskih prevodnica, budući da je za svaki prolaz broda potrebno oko 202.000 m³ vode.

## Reference

## Vanjske veze

* *Lake Gatun* (`en`)
# San Miguel (zaljev)

| Zaljev San Miguel Golfo de San Miguel |
| --- |
| Fotografija zaljeva iz Nasina satelitaFotografija zaljeva iz Nasina satelita
 |
|  |
| **država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Darién
 |

**Zaljev San Miguel** (španjolski: *Golfo de San Miguel*) je dio Panamskog zaljeva na jugoistoku Paname.

## Karakteristike i historija

Taj zaljev površine 1,760 km² je estuarij rijeke Tuire i njene pritoke Chucunaque.

U tom je zaljevu 1513. Vasco Núñez de Balboa prvi put vidio Pacifik.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Golfo de San Miguel* (na portalu Mapcarta) (`en`)
# Bocas del Toro (arhipelag)

| Arhipelag Bocas del Toro Archipiélago de Bocas del Toro |
| --- |
| Karta arhipelagaKarta arhipelaga
 |
|  |
| **Država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Bocas del Toro
 |

**Arhipelag Arhipelag Bocas del Toro** (španjolski: *Archipiélago de Bocas del Toro*) je arhipelag u Karipskom moru na sjeverozapadu Paname.

## Karakteristike i historija

Arhipelag se nalazi u Laguni Chiriquí u Provinciji Bocas del Toro.
To je grupa od 9 većih otok]]a i više od 200 manjih otočića, sprudi i hridi obraslih mangrovima površine 650 km².

Veći naseljeni otoci arhipelaga su; Colón (glavni), Zapatilla, Bastimentos, Carenero, Cayo Agua, Cristóbal, Popa i Solarte.

U arhipelagu živi oko 125,500 stanovnika, većinom na glavnom Otoku Colón.

Za španjolskih kolonijalnih vremena laguna je bila poznata po hacijendama na kojima su se uzgajale banane, šećerna trska i kakaovac.

Danas je glavna privredna djelatnost turizam, turisti iz cijelog svijeta dolaze na arhipelag kako bi uživali na plažama, ronili po koraljnim grebenima i obilazili šume mangrova gdje se gnijezde kornjače.

U posljednje vrijeme arhipelag obilaze i turisti koji žele vidjeti delfine, u njemu relativno izolirano žive dvije grupe koje zajedno imaju oko 100 jedinki.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Archipiélago de Bocas del Toro* (na portalu Mapcarta) (`es`)
# San Blas (arhipelag)

| Arhipelag San Blas Archipiélago de San Blas / Archipiélago de Guna Yala |
| --- |
| Tipični otok u arhipelaguTipični otok u arhipelagu
 |
|  |
| **država** |  Panama
 |

**Arhipelag San Blas** (španjolski: *Archipiélago de San Blas* ili *Archipiélago de Guna Yala*, *Archipiélago de las Mulatas*) je arhipelag na sjeverozapadu
Paname.

## Historija i karakteristike

Pozicija arhipelaga u Karipskom moru
To je skupina od 378 otoka i hridi raštrkanih na površini od 259 km² u Karipskom moru.

Arhipelag administrativno pripada Regiji Guna Yala - domorodačkih indijanaca Cuna.

Većina otoka je nenaseljena, ali je 49 većih naseljeno. Na njima živi oko 50,000 Cuna u malim naseljima po kolibama pokrivenim slamom.
Bave se tradicionalnim ribarstvom i branjem voća (kokosi) za vlastite potrebe.

Cune u posljednje vrijeme dopuštaju turistima da posjete poneke otoke uz malu naknadu.

Na jednom od većih otoka - Chichime, postoji i hostel u kom se može prespavati s visećim mrežama za cijenu od 10 američkih dolara (uz uključenu hranu).

## Povezano

* Regija Guna Yala
* Cuna

## Izvori

## Vanjske veze

* *San Blas Islands of Panama* (`en`)
# Chiriquí (provincija)

| Chiriquí
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | David
 |
| **guverner** | Juan Carlos Muñoz
 |
| Površina
 | 6491 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 464.538
 |
| **Gustoća** | 72 stanovnika na km²
 |

**Provincija Chiriquí** (španjolski: *Provincia de Chiriquí*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

Chiriquí se prostire na jugozapadu Panamske prevlake, duž pacifičke obale.

## Karakteristike

Provincija ima površinu od 6,491 km², na kojoj je 2020. živilo 464,538 stanovnika.

Provincija Chiriquí sa sjevera graniči sa Provincijom Bocas del Toro i Regijom Ngäbe-Buglé, sa zapadu sa Republikom Kostarikom, sa istoku sa Provincijom Veraguas i sa juga sa Pacifičkim oceanom.

## Administrativna podjela

Provincija je administrativno podjeljena na 14 okruga (distrikta); Alanje, Barú, Boquerón, Boquete, Bugaba, David, Dolega, Gualaca, Remedios, Renacimiento, San Félix, San Lorenzo, Tierras Altas i Tolé. Administrativni centar provincije je grad David.

## Historija

Provincija Chiriquí stvorena je kao administrativna jedinica -1849. kao dio Republike Nova Granada.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Chiriquí* (`es`)
# Bocas del Toro

| Bocas del Toro
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Bocas del Toro
 |
| **guverner** | Stella Stephenson
 |
| Površina
 | 4657 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 179.990
 |
| **Gustoća** | 39 stanovnika na km²
 |

**Bocas del Toro** prevedeno **Bikova usta** (španjolski: *Provincia de Bocas del Toro*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Ta provincija se nalazi na krajnjem sjeverozapadu Panamske prevlake. Sa sjevera graniči sa Karipskim morem, sa juga sa Provincijom Chiriquí i sa istoka, jugoistoka i zapada sa domorodačkim regijama
Ngäbe-Buglé i Naso Tjër Di.
Sa zapada, sjeveroistoka i jugozapada graniči sa kostarikanskim provincijama Limón i Puntarenas.

Bocas del Toro ima površinu od 4,657 km², na kojoj je 2020. živilo 179,990 stanovnika.

Provincija je administrativno podjeljena na 3 okruga (distrikta); Bocas del Toro, Changuinola i Chiriquí Grande.
Administrativni centar provincije je grad Bocas del Toro.

## Historija

Provincija Bocas del Toro je osnovana tek kad je Panama postala nezavisna - 1903.

Njena historija seže do 1502. kad je Kristofor Kolumbo na svom trećem putovanju doplovio do njenih obala.
Narednih vijekova ostala je netaknuta, posjećivana povremeno od engleskih, američkih i njemačkih misionara.
Oko 1820. nešto se ribari iz Nikaragve i Kolumbije naselilo na otoku Bastimentos, a nakon izgradnje Panamske željeznice 1855. doselilo se dosta kolonista iz Antila.

Od 1880. počeo je intenzivni uzgoj banana u Laguni Chiriquí.
U to je vrijeme grad Bocas del Toro postao je jedno od sjedišta američke kompanije United Fruit.

Imeđu 1909. - 1915. opala je važnost grada Bocas del Toro, jer je izvoz banana preseljen u luku Almirante, ali je Bocas del Toro i nadalje ostao administrativni centar.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Bocas del Toro* (`es`)
# Colón (Panama)

| Colón
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  Panama
 |
| **Provincija** | Colón
 |
| **Osnovan** | 1850.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Rolando Alexis Lee
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 2.90 km²
 |
| **Visina** | 9
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2020.)
 |
|  - **Grad** | 34,655
 |
|  - **Gustoća** | 11,950 stan./km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 257,153
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+5 (UTC)
 |
| Karta
 |
| Colónclass=notpageimage| Colón na karti Paname |

**Colón** je lučki grad od 34,655 stanovnika na sjeveru Paname u Provinciji Colón u kojoj je administrativni centar.

Distrikt Colón (metropolitanski Colon) ima 257,153 stan.

## Geografija

Colón leži na sjeveru Panamske prevlake, na karipskom ulazu u Panamski kanal, udaljen 75 km od glavnog grada Ciudad Panamá.

## Historija

Slobodna ekonomska zona
Grad je osnovan 1850. kad se gradila željeznička pruga do Ciudad Paname pod imenom **Aspinwall**, po jednom od graditelja.
Ubrzo nakon što je pruga dovršena 1855. Colón je po prometu zasjenio sve starije karipske luke u svojoj blizini. Dodatni impuls za rast bila je najava igradnje Panamskog kanala.

Ime mu je promjenjeno u *Colón*, po Kolumbu kako glasi njegovo prezime na španjolskom.
Kako je izgrađen na močvarnom otoku Manzanillo, bio je jako nezdrav za življenje, sve dok mu pukovnik američke vojske William Crawford Gorgas, zadužen za sanitet u vrijeme izgradnje kanala nije isušio okolne močvare i izgradio novi vodovod i kanalizaciju.

Velika luka sa puno dokova koje je Američka vlada izgradila u bivšoj Kanalskoj zoni u današnjem predgrađu Cristóbal, učinili su Colón jednom od najvažnijih luka na Karipskom moru.
Nakon osnivanja Slobodne ekonomske zone 1953. izrastao je u jednu od najvećih bescarinskih luka na svijetu.

Današnji Colón je i nadalje velika luka, ali je postao i turistička destinacija zbog velikog broja trgovina i kruzera kojima je obavezna luka na krstarenju po Karibima.
Centar grada u kom su veliki hoteli je uredan, nasuprot tome predgrađa su kaotična i jadna. Dobar dio stanovnika Colóna živi u siromaštvu, pa je i kriminal raširen, najveći dio njih su potomci crnaca unajmljenih po britanskim Karibima da rade na izgradnji kanala.

Colón se nalazi na trasi autoputa Boyd-Roosevelt do Ciudad Paname a ima i *Intrenacionalni Aerodrom Enrique Adolfo Jimenez* (IATA: **ONX'**).

## Reference

## Vanjske veze

* *Municipio del distrito Colon* (`es`)
# Deforestacija

Krčenje šume u Indoneziji.
**Deforestacija** ili **krčenje šuma** je uklanjanje šume, kako bi se šuma i šumsko zemljište prenamijenili u druge svrhe, ponajviše u poljoprivredno zemljište ili za izgradnju cesta.

Pojam "krčenje šume" obično se odnosi na aktivnost, prilikom koje se uklanjaju sva stabla. Uklanjanje svih stabala u nekoj šumi u umjerenim klimatskim područjima može biti dio uobičajene i normalne šumarske prakse. To se naziva završni sijek i dio je prirodnog pomlađivanja stare šumske sastojine regularnih šuma. Nakon takve sječe ponovno će se podići nova šuma i neće se šumsko zemljište prenamijeniti u druge svrhe.

Krčenje šuma radi se iz više razloga: zbog prodaje drveta, prenamjene šume u pašnjake ili plantaže, zbog gradnje naselja, cesta, brana i dr. Uklanjanje stabala bez pošumljavanja uzrokuje gubitak biljnih i životinjskih staništa, narušavanje biološke raznolikosti i negativan utjecaj na klimu, okoliš i zdravlje ljudi. Ima negativne učinke na vezivanje atmosferskog ugljičnog dioksida. U obešumljenim područjima mogu se javiti erozije i odroni tla.

Krčenje šuma najviše se događa u slabo razvijenim državama s mnogo šuma i prašuma, gdje se šume krče kako bi se ostvarila zarada na prodaji drva te se dobivaju nove poljoprivredne površine. Koristi se metoda Posijeci-i-spali.