Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Saba

*Za ostale upotrebe, pogledajte Saba (razvrstavanje).*

| Saba Saba |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
|  |
|  |
| Službeni jezik
 | nizozemski (službeno), engleski (lokalno)
 |
|  |
| Glavni grad
 | The Bottom
 |
|  |
| Površina
 |  |
|  - ukupno
 | 13 km²
 |
|  |
| Stanovništvo
 |  |
| - ukupno (2004)
 | 1424
 |
|  - gustoća
 | 110/km²
 |
|  |
| Pripadnost
 | Nizozemska
 |
|  |
| Status
 | posebna općina
 |
|  |
| Valuta
 | američki dolar
 |
|  |
| Vremenska zona
 | UTC -4
 |
|  |
| Internetski nastavak
 | .nl, .bq
 |
|  |
| Pozivni broj
 | 599-5
 |
|  |

**Saba** je otok na Malim Antilima, smješten na Zavjetrinskim otocima.

Površine je 13 km² i sa 1424 stanovnika. Gustoća naseljenosti je 110 stanovnika po km². Saba i karipski otoci Bonaire i Sveti Eustazije ranije bili u sklopu Nizozemskih Antila koji su dio Kraljevine Nizozemske. Dana 15. 12. 2008. provedeno je restrukturiranje Nizozemskih Antila, čime su Curaçao i Sveti Martin postali zemlje unutar Kraljevine Nizozemske (zajedno s Arubom i kontinentalnom Nizozemskom), dok su Bonaire, Saba i Sveti Eustazije postali dio Nizozemske.. Dio Europske unije postali su od 10. 10. 2010. kada su raspušteni Nizozemski Antili, a karipski otoci Bonaire, Saba i Sveti Eustahije postali izravni dio Nizozemske kao posebne općine (*bijzondere gemeente*), te su stoga postali i dio Europske unije. Ovo manje proširenje je prvo koje se dogodilo u potpunosti izvan Europe. Posebnoj općini Sabi pripada otočić Zeleni otok (Green Island).

Najveći dio otoka čini potencijalno aktivni vulkan Scenery (Mount Scenery), visok 887 m, koji je najviši vrh Kraljevine Nizozemske.
Glavna naselja na otoku su The Bottom (glavni grad), Windwardside, Hell's Gate i St. Johns. Nizozemski je službeni jezik. Stanovništvo govori engleskim koji je glavni jezik na otoku te ga se može koristiti i u komunikaciji s mjesnom vladom, a postoji i lokalni lokalni dijalekt. U školama se engleski uči još od 19. vijeka.

Platežno sredstvo je američki dolar od 1. 1. 2011. godine, a do tada je platežno sredstvo bio nizozemskoantilski gulden.

Vrhovna internetska domena kojom se služi je .nl. 2010. godine uvedena je posebna domena za Sabu i obližnje otoke Karipske Nizozemske .bq.

## Reference

## Vanjske veze

* The Island Government of Saba Arhivirano 2018-11-06 na Wayback Machine-u
* Website van het bureau voor toerisme op Saba
* Virtuele wandelingen over de vele wandelpaden (trails) Arhivirano 2014-07-18 na Wayback Machine-u
* Inventarisatie van de Bond Heemschut van de particuliere begraafplaatsjes bij de oude cottages. Arhivirano 2021-04-18 na Wayback Machine-u
# Martin I (papa)

| Sv. Martin I. Martinus
 |
| --- |
|   |
| Papinstvo počelo
 | srpanj 649.
 |
| Papinstvo završilo
 | 16. rujna 655.
 |
| Prethodnik
 | Teodor I.
 |
| Nasljednik
 | Eugen I.
 |
| Rođen
 |  |
| Ostali pape imena Martin
 |

**Sv. Martin I.** (? - 16. rujan 655.) je bio papa od srpnja 649. do 16. rujna 655. godine, poznat po tome što je uhapšen i prognan zbog protivljenja monotelitskoj doktrini na kojoj je inzistirao tadašnji bizantski car Konstans II.

Prije dolaska na mjesto pape je služio kao *apocrisiarius* (apokrizijarij), ili papski legat (nuncij) na bizantskom dvoru u Konstantinopolu. Tamo se istakao diplomatskim vještinama i velikom učenošću. Na mjesto pape je došao nedugo nakon smrti svog prethodnika Teodora I, koji je ušao u otvoreni sukob sa monotelitima i carem, te dvije godine ranije ekskomunicirao carigradskog patrijarha Pavla II. Njegov izbor nije bio potvrđen od cara, a što je predstavljao presedan u periodu bizantskog papinstva.

Martin je od svog prethodnika naslijedio anti-monotelitsku politiku, kao i pripreme za Lateranski koncil koji je sazvao i, usprkos izričitom carevom protivljenju, održao u oktobru 649. Na njemu je, uz podršku uglednog teologa Maksima Ispovjednika monotelistvo osuđeno. Martin je koncilu nastojao dati status ekumenskog koncila, što je predstavljalo presedan u odnosu na dotadašnje koncile, koji su svi bili formalno sazvani od strane rimskih ili bizantskih careva. Osim toga je u obliku enciklike njegove kanone poslao i svim biskupima na područjima van bizantske vlasti.

Konstansu je jedino poslao kanone na službenu potvrdu. Konstans, zauzet bizantsko-arapskim ratovima, ispočetka nije mogao pravodobno reagirati, ali je naredio Maksimovo i Martinovo hapšenje. Obojica su uhapšeni 17. juna 653. u Lateranskoj palači, a potom 17. septembra dovedeni u Konstantinopol na suđenje. Nakon što je pretrpio brojna javna poniženja, prognan je u Hersones na Krimu gdje je umro u izgnanstvu.

Za vrijeme njegovog izgnanstva je za novog papu izabran Eugen I.

Martinovo protivljenje monotelistvu je, kasnije, postalo službeni stav Crkve, kada su 681. monoteliti proglašeni hereticima na Trećem carigradskom saboru. Martin je kasnije u pravoslavnim crkvama proglašen svecem.

## Vanjske veze

* Ohridski prolog za 14 (27. april) Arhivirano 2007-03-12 na Wayback Machine-u (`sh`)
# Garifuna

|
Garifuna |
| --- |
|  Nematerijalna svjetska baština
 |
|  |
|  Gvatemala,  Honduras  Nikaragva,  Belize
 |
| **Regija**:
 | Amerika
 |
| **Godina upisa**:
 | 2001, 2008
 |
| **ID**:
 | 00001
 |
| **Ugroženost**:
 |  |
| **Poveznica**:
 | UNESCO
 |

**Garifuna** (pl. Garinagu; Carif, Crni Karibi, Black Caribs), tamnoputi indijanski narod karipskog porijekla, danas naseljen u srednjoameričkim državama Hondurasu, Belizeu, Gvatemali i Nikaragvi. Ime Crni Karibi nose zbog svoje veoma tamne kože zbog koje su sličniji crncima nego Indijancima. Ovu tamnu kožu Karibi su naslijedili miješanjem sa crnačkim stanovništvom na srednjoameričkoj obali, nakon što ih je dio 1795. sa antilskog otoka Sveti Vincent deportiran na otok Roatán pred honduraškom obalom.

Od 2009. godine jezik, ples i glazba naroda Garifuna je UNESCO-va nematerijalna svjetska baština.

## Populacija

Populacija Garifuna danas iznosi oko 98,000 u Hondurasu (1993 Ramon D. Rivas), a žive u 37 sela u kraju kod Masca u Departmanu Cortés i Plaplayi najistočnijem selu u Departmanu Gracias a Dios. Na području Belizea žive u šest sela i ima ih 12,274 (1991 popis). U Gvatemali ih ima 16,700, gdje također žive uz obalu u dva grada Livingston i Puerto Barrios. Najizoliranija skupina živi u Nikaragvi, 1,500 (1982 Meso-America) u selu Orinoco .

## Jezik

Crni Karibi govore jezikom carib kojeg lingvisti klasificiraju porodici arawakan, a ne karipskoj.

## Izvori
# Zastava Paname

Zastava Paname
**Zastava Paname** usvojena je 20. prosinca 1903. i privremeno je prihvaćena 1904. od strane ustavne skupštine. Definitivna je od 1925.

Plava i crvena predstavljaju konzervativnu i liberalnu stranku; bijela predstavlja mir. Plava zvijezda predstavlja čistoću i čestitost, a crvena vlast i zakon u zemlji.
# Grb Paname

Grb Paname
**Grb Paname** je heraldički simbol centralnoameričke države Paname. Grb je prvobitno usvojen provizionalno, a konačno zakonom kojim je usvojena i panamska zastava. Centralni deo štita je prikaz panamskog kanala. Gornji dio štita je podjeljen na dva dijela, gdje desni sadrži prikaz mača i puške na bijeloj podlozi (što treba da simboliše odricanje od nasilnih metoda i građanskih ratova), a lijevi lopatu i motiku na crvenom polju (simbol rada).

Donji dio štita takođe je podjeljen na dva dijela. Desni sadrži prikaz roga izobilja na plavom polju, a lijevi točak sa krilima na srebrnoj podlozi (simbol napretka).

Iznad štita je orao u poletu koji u kljunu drži traku sa motom Paname: "*Pro Mundi Beneficio*". Iznad orla je devet zlatnih zvijezda, simbola devet provincija na koje je podjeljena Panama. Kao parafernalije grba javljaju se po dvije zastave Paname, nerazvijene, na jarbolima, sa svake strane štita.

## Povezano

* Zastava Paname
# Himno Istmeño

| "Himno Istmeño" |
| --- |
| *Srpskohrvatski:* "Prevlačka himna" |
| Notni zapis himne |
|

---

**Državna himna  Panama**

---

 |
| Tekst | Jerónimo de la Ossa, 1903. |
| Muzika | Santos Jorge, 1897. |
| Usvojena | 1906. |
|

Himno Istmeño

*Problemi sa slušanjem datoteke? Pogledajte pomoć.* |

"**Himno Istmeño**" (srpskohrvatski: "Prevlačka himna"), poznata još i kao "**Alcanzamos por fin la victoria**" (srpskohrvatski: "Konačno, ostvarili smo pobjedu"), prema prvom stihu, ali i "**Himno Nacional de Panamá**" (srpskohrvatski: "Državna himna Paname"), državna je himna Republike Paname. Službeno je usvojena 1906. godine; glazbu je komponirao Santos Jorge, a tekst je napisao Jerónimo de la Ossa.

Jorge, koji je rođen u Španjolskoj, napisao je 1897. godine kompoziciju naslova "Himno Istmeño", koja je izvorno zamišljena kao studentska pjesma, ali je postala prilično popularna među panamskom populacijom. Međutim, Jorgeova kompozicija nije imala tekst tako da je Jorge zamolio svog prijatelja, Jerónima de la Ossu, da napiše popratni tekst. Iako je izvornik nastao 1897. godine, pjesma je kroz naredne godine prošla kroz određene promjene tako da aktualni tekst himne ne odgovara izvornom tekstu iz 1897. godine. Međutim, ne postoje zapisi o tome tko je i u kolikoj mjeri izmijenio originalni tekst.

Kada je Panama 1903. godine stekla nezavisnost od Kolumbije, William I. Buchanan, prvi američki ambasador u Panami i opunomoćeni ministar, trebao je svečano potvrditi nezavisnost Privremenoj vojnoj hunti, međutim protokol je zahtijevao izvođenje himne, a nikakva himna nije postojala. Jorge je tada predložio da iskoriste njegovu pjesmu, što je prihvaćeno jer je bila popularna u narodu. Godine 1906., Narodna skupština formalno je, mada privremeno potvrdila ovu himnu Zakonom br.39, ali je najavljen natječaj za novu himnu; na njemu, "Himno Istmeño" je izabrana za novu državni himnu, što je u konačnici formalizirano i u Ustavu Paname iz 1941. godine.

Godine 2012., Panamsko narodno kazalište napravilo je prvi digitalni snimak himne ikada.

## Reference

## Vanjske veze

* Descarga Simbolos de la Nación
* Panama: *Himno Istmeño* - Audio of the national anthem of Panama, with information and lyrics (archive link)
* Versión vocal it has upade of radio broadcast television version
# Predsjednik Paname

| Predsjednik Republike Paname
 *Presidente de la República de Panamá* |
| --- |
| **Predsjednička zastava** |
| **Inkumbent José Raúl Mulino** od 1. srpnja 2024. |
| Sjedište | Palacio de las Garzas  Ciudad de Panamá, Panama |
| Inauguracijski držac | Manuel Amador Guerrero |
| Formiranje | 20. veljače 1904. |
| Zamjenik | Potpredsjednik Paname |
| Plaća | 7,000$ (mjesečno) |

**Predsjednik Republike Paname** (španski: *Presidente de la República de Panamá*), državni poglavar Paname i nositelj izvršne vlasti u zemlji. Predsjednik se izabire na općim izborima na mandat u trajanju od pet godina; panamski Ustav ne zabranjuje reizbor, ali zabranjuje uzastopni reizbor predsjednika.

Predsjednik Paname bira se zajedno s potpredsjednikom na zajedničkoj listi tako da se sva pravila koja se odnose na izbor predsjednika istovremeno odnose i na izbor potpredsjednika. Ustav propisuje da se za predsjednika može birati osoba koja ima panamsko državljanstvo po rođenju te koja ima najmanje 35 godina. Ovlasti predsjednika opisane su u Glavi VI. panamskog ustava.

Od 1. srpnja 2024. godine, aktualni predsjednik je José Raúl Mulino, koji je izvorno prijavljen kao potpredsjednički kandidat zajedno s bivšim predsjednikom Ricardom Martinellijem, međutim je formalno imenovan predsjedničkim kandidatom bez potpredsjednika nakon što je Martinelli diskvalificiran poslije osude na zatvorsku kaznu zbog pranja novca. Ovo je prvi put od 2009. godine, kada je broj potpredsjednika smanjen s dva na jednog, da Predsjednik obnaša dužnost bez potpredsjednika.

## Lista

## Vanjske veze

* Službene stranice Predsjednika Paname
# José Raúl Mulino

| José Raúl Mulino
 |
| --- |
|  |
|

---

 **39. predsjednik Paname** |
| **Inkumbent** |
| od 1. srpnja 2024.
 |
| Prethodnik
 | Laurentino Cortizo
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 13. lipnja 1959.  David, Panama
 |
| Stranka
 | Stranka solidarnosti (1994–2006) Domoljubni savez (2006–2011) Demokratska promjena (2011–2019) Realizando Metas (2022–*danas*) |
| *Alma mater* | Universidad Católica Santa María La Antigua |
| Zanimanje
 | pravnik, političar
 |
| Supružnik
 | Marisel Cohen de Mulino
 |

**José Raúl Mulino Quintero** (španski izgovor: [xoˈse raˈul muˈlino kinˈtero]; David, 13. lipnja 1959.), panamski političar, pravnik i diplomat koji od 1. srpnja 2024. godine obnaša dužnost predsjednika Paname. Ranije je obnašao razne ministarske funkcije u nekoliko administracija. Trenutno je član stranke Realizando Metas.

Studirao je pravo i političke nauke u Ciudad de Panami, a nakon diplome se bavio pomorskim pravom te je s partnerima otvorio odvjetnički ured. Kasnih 80-ih sudjelovao je u prosvjedima protiv panamskog diktatora Manuela Noriege, a 1990. godine počinje se baviti politikom, isprva kao zamjenik ministra vanjskih poslova. Kasnije je i sam postao ministar vanjskih poslova, a u kasnijim je administracijama služio i kao ministar uprave i pravosuđa, odnosno ministar javne sigurnosti. Jedno je vrijeme bio i zamjenski sudac na građanskom odjelu Vrhovnog suda Paname.

Nakon što je bivši kontroverzni predsjednik Ricardo Martinelli najavio svoju kandidaturu na predsjedničkim izborima 2024. godine, Mulino je postao njegov potpredsjednički kandidat. Međutim, Martinelli je zbog osude za korupciju diskvalificiran iz predsjedničke utrke tako da je Mulino preuzeo njegovo mjesto uz njegovu podršku; izabran je s 34% glasova te je tako postao prvi predsjednik od ustavnih reformi 2009. godine koji obnaša dužnost bez potpredsjednika. Kao predsjednik, kritizirao je Panamske dokumente i rekao da su "međunarodna zavjera s ciljem podrivanja ugleda i konkurentnosti" Paname te je zeuzeo čvrst stav prema američkom predsjedniku Donaldu Trumpu kada je ovaj zagovarao povratak kontrole nad Panamskim kanalom, rekavši da Panama neće dati kontrolu nad kanalom Sjedinjenim Državama.

## Reference

## Vanjske veze

* Biography by CIDOB (in Spanish)
# Narodna skupština (Panama)

| Narodna skupština Paname *Asamblea Nacional de Panamá* |
| --- |
| Grb Paname |
| Vrsta |
| Vrsta | jednodomni |
| Historija |
| Osnovano | 1906. (1989. u aktualnoj formi) |
| Raspušteno | 1972. – 1989. |
| Prednik | Narodna skupština predstavnika *corregimienta* |
| Vodstvo |
| Predsjednik | Jorge Herrera, PAN (od 1. srpnja 2025.) |
| Prvi potpredsjednik | Eduardo Vásquez, CD (od 1. srpnja 2025.) |
| Drugi potpredsjednik | Eliécer Castrellón, PP (od 1. srpnja 2025.) |
| Glavni tajnik | Carlos Alvarado, PRD (od 1. srpnja 2025.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 71 |
|  |
| Političke grupe | **Vlada (17)**
  Realizando Metas (15)
  Alianza (2)
**Podrška (17)**
  PRD (12)
  CD (3)
  MOLIRENA (1)
  Nezavisni (1)
**Oporba (37)**
  Nezavisni (18)
  Panameñista (8)
  CD (5)
  Seguimos (4)
  PP (2)
 |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  |
| Palača Justo Arosemena  Ciudad de Panamá, Panama |

**Narodna skupština Paname** (španski: *Asamblea Nacional de Panamá*) jednodomni je parlament Republike Paname. Narodna skupština predstavlja zakonodavnu vlast u Panami. Narodna skupština sastoji se od 71 zastupnika koji se izabiru na općim izborima svakih pet godina (redovno). Sjedište Narodne skupštine nalazi se u Palači Justo Arosemena u Ciudad de Panami. Narodnom skupštinom predsjeda Predsjednik Narodne skupštine, koji se uglavnom bira iz redova vladajuće koalicije.

Zastupnici iz ruralnih i rubnih izbornih jedinica biraju se koristeći sistem izbora relativnom većinom, dok se zastupnici iz urbanih dijelova s većim brojem stanovnika biraju koristeći proporcionalni izborni sistem. Narodna skupština zasjeda dva puta godišnje u sklopu redovnih sjednica – prva sjednica traje od 1. lipnja do 31. listopada, nakon čega slijedi odmor, a zastupnici se vraćaju u skupštinu 2. siječnja i ponovo zasjedaju do 30. travnja svake godine. Postoji mogućnost sazivanja izvanrednih sjednica izvan navedenih rokova.

Narodna skupština Paname izvorno je utemeljena još 1906. godine, ali kroz XX. vijek doživjela je niz promjena. Aktualna Narodna skupština djeluje od 1989. godine, kada je zamijenila Narodnu skupštinu predstavnika *corregimienta*.

## Vanjske veze

* Službeni veb-sajt
# Panamska balboa

| Panamska balboa |
| --- |
| Balboa panameño |
| 1 balboa |
| ISO 4217 |
| Kod | PAB |
| Broj | 590 |
| Denominacije |
| Podjedinica |  |
|   1⁄100 | *centésimo*  |
| Simbol | B/. ili ฿. |
| Novčanice | nema |
| Kovanice | 1, 5, 10, 25 i 50 centésima 1 balboa |
| Demografija |
| Datum uvođenja | 1904. |
| Zamijenila | kolumbijski pezo |
| Korisnici |  Panama |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | nema |

**Panamska balboa** (španski: *Balboa panameño*) je, uz američki dolar, jedna od dvije službene valute u Panami. Međunarodni kod valute je **PAB**, a službeni su simboli  **B/.** ili **฿.** Valuta je nazvana u čast španjolskog istraživača i konkvistadora Vasca Núñeza de Balboe, koji je 1513. godine prešao Panamsku prevlaku i došao do Tihog oceana. Jedna balboa dijeli se na 100 *centésima*.

Balboa je uvedena 1904. godine nakon što je Panama stekla nezavisnost od Kolumbije i zamijenila je kolumbijski pezo. Valuta je vezana za američki dolar u omjeru 1:1, a u opticaju su samo kovanice; kao novčanice se koriste novčanice američkog dolara, mada se on denominira u balboe u prometu.

Kako Panama nema centralnu banku koja bi nadzirala financijske tokove u zemlji, Panamska narodna banka, jedna od dvije banke u državnom vlasništvu, zadužena je za nemonetarne aspekte ovlasti koje inače pripadaju centralnim bankama. Godine 1941., predsjednik Arnulfo Arias prisilio je vladu da izglasa članak 156. Ustava kojim je utemeljena Centralna banka Paname za tiskanje novca (španski: *El Banco Central de Emisión de la República de Panamá*) te kojim su državne i privatne banke dobile pravo tiskanja papirnatog novca. Međutim, kako je Arias ubrzo svrgnut u državnom udaru, te su novčanice povučene i većinom uništene.

## Reference
# .pa

**.pa** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Panamu.

Pošto je "PA" poštanski kod za američku federalnu državu Pennsylvaniju, neko vrijeme se povremeno koristio kao oznaka za tu državu, ali je to danas uglavnom napušteno.

## Vanjske veze

* IANA .pa whois information Arhivirano 2006-04-24 na Wayback Machine-u

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Vicekraljevstvo Nova Granada

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Vicekraljevina Nova GranadaVirreinato de la Nueva Granada* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1717. – 1819.** |   →     →     → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| **Geslo**: *Vtraque Vnvm* ["Iz dva (svijeta), jedan"]
 |
| **Himna**: *Marcha Real* |
| Lokacija Vicekraljevstva Nove Granade |
| **Glavni grad** | Santa Fe de Bogotá |
| **Jezik/ci** | španjolski jezik
 |
| **Vlada** | Monarhija
 |
| **Historija** |  |
|  • Utemeljeno
 | 27. svibnja 1717.
 |
|  • Ukinuto
 | 7. kolovoza 1819.
 |
| **Valuta** | španjolski real
 |

 |

**Vicekraljevina Nova Granada** (španjolski: *Virreinato de la Nueva Granada*) je ime što je 27. svibnja 1717. dobio španjolski kolonijalni teritorij na sjeveru Latinske Amerike, a kojeg su sačinjavali, primarno, dijelovi današnje Kolumbije, Paname, Ekvadora i Venezuele. Teritorij Paname vicekraljevini je pripojen 1739. godine. Uz ova područja, teritorij Nove Granade uključivao je i Gvajanu, Surinam, dijelove sjeverozapada Brazila, sjever Perua, Kostariku i Nikaragvu. Uz nekoliko turbulentnih događaja, kolonijalna uprava formalno je postojala do 7. kolovoza 1819. godine.
# Svjetski ekonomski forum

**Svjetski ekonomski forum** (eng. *World Economic Forum*) je neprofitna organizacija osnovana 1971. sa sjedištem u švicarskoj Ženevi. Forum je 2006. otvorio podružnice u New Yorku i Pekingu. Godišnji sastanak foruma se održava u Davosu gdje se okupljaju vodeći poslovni ljudi, političari, intelektualci i novinari kako bi raspravljali o trenutnim svjetskim problemima. Osim sastanaka forum provodi brojna istraživanja. Forum ima promatrački status pri Gospodarskom i socijalnom vijeću Ujedinjenih naroda. Najviše tijelo foruma je Osnivački odbor koji se sastoji od 22 člana među kojima je i bivši britanski premijer Tony Blair.
# Latinoameričko udruženje za integraciju

**Latinoameričko udruženje za integraciju** (španski: *Asociación Latinoamericana de Integración*; također poznata kao **ALADI** ili, rjeđe, po engleskoj skraćenici **LAIA**) je latinoamerički udruženje za trgovinsku integraciju sa sjedištem u Montevideu. Glavni cilj joj je stvaranje zajedničkog tržišta u cilju ekonomskog i socijalnog razvoja regije. Ugovor iz Montevidea, sklopljen 12. augusta 1980. je međunarodni pravni okvir za Latinoameričko udruženje za integraciju. On je dao opće smjernice za trgovinsku integraciju: pluralizam, konvergencija, fleksibilnost, diferencijalni tretman i višestrukost.

## Latinoameričko udruženje slobodne trgovine

Grupacija je osnovana 18. veljače 1960. u gradu Montevideo, Urugvaj. Zemlje osnivačice su: Argentina, Brazil, Čile, Meksiko, Paragvaj, Peru i Urugvaj, a ugovor je stupio na snagu 2.lipnja 1961. Iste godine pridružile su im se Kolumbija i Ekvador, 1966. Venecuela, a 1967. Bolivija. Molba Kube za priključenje 1962. je odbijena.

Ugovorom se predviđalo da se uklanjanjem prepreka za 12 godina stvori zona slobodne trgovine, a rok je 1969. protokolom iz Karakasa, pomeren sa 1973. na 1980. Međutim ni ovaj rok nije bio ispoštovan zbog protivljenja Urugvaja i Kolumbije.
Latinoameričko udruženje slobodne trgovine prestalo je sa radom 1980. kada su zemlje članice potpisale ugovor o osnivanju Latinoameričkog udruženja za integraciju (ALADI).

## Reference