# Deklaracija o zajedničkom jeziku

Konferencija za medije u povodu predstavljanja *Deklaracije* 30. III. 2017.
Veliki medijski interes na predstavljanju *Deklaracije*.
Deklaracija o zajedničkom jeziku, programatsko-protestni tekst o zajedničkom jeziku koji se govori u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Srbiji, pripremljen krajem 2016. i početkom 2017. u krugovima lingvistâ i drugih eksperata iz sve četiri države i predstavljen 30. III. 2017. s potpisima preko dvjesto istaknutih bosanskohercegovačkih, crnogorskih, hrvatskih i srpskih intelektualaca. Na tragu *Deklaracije* iz 1967., a pred zahtjevima novog doba i pojava koje je ono donijelo, *Deklaracija o zajedničkom jeziku* ukazuje na goruće teme vezane za jezik.

## Sadržaj *Deklaracije*

*Deklaracija* konstatira da Bošnjaci, Srbi, Hrvati i Crnogorci govore zajedničkim policentričnim standardnim jezikom. Podsjeća da se komunikacija tečno odvija i da je to bit svakog jezika. Nadalje, konstatira da je jezična politika naglašavanja razlika dovela do niza negativnih pojava u kojima se jezično izražavanje nameće kao kriterij nacionalne pripadnosti i sredstvo iskazivanja političke lojalnosti. U *Deklaraciji* stoji da se jezik i narod ne moraju podudarati, da svaki nacionalni kolektiv može svoju varijantu samostalno normirati i da su one međusobno ravnopravne. Dokument poziva na prestanak razdvajanja djece po nacionalnoj osnovi u školama u ime toga što navodno govore drugim jezikom. Potpisnici se u *Deklaraciji* zalažu za slobodu jezičnog izražavanja svakog pojedinca.

## Regionalni projekt Jezici i nacionalizmi

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
| Knjiga S. Kordić *Jezik i nacionalizam* (*lijevo*) poslužila je kao inspiracija za regionalni projekt Jezici i nacionalizmi (*desno*).
 |

*Deklaraciji* je prethodio regionalni projekt Jezici i nacionalizmi, koji je realiziran uz potporu dvije njemačke zaklade: Forum Ziviler Friedensdienst i Allianz Kulturstiftung. U okviru projekta su se tokom 2016. odvijale konferencije u četiri države, čime je na terenu dobiven uvid u aktualno stanje i probleme. Projekt je inspiraciju imao u knjizi *Jezik i nacionalizam*, a organizirala su ga četiri nevladina udruženja iz svake od uključenih zemalja: P.E.N. Centar u BiH iz Sarajeva, udruga Kurs iz Splita, KROKODIL iz Beograda te Centar za građansko obrazovanje iz Podgorice. Organizirana interdisciplinarno, serija ekspertskih konferencija održana u Podgorici, Splitu, Beogradu i Sarajevu odvijala se tako da su uz lingviste sudjelovali i književnici, novinari, antropolozi i dr. Velik značaj dat je i uključivanju brojne publike. Naslovi debatnih krugova u okviru konferencijâ bili su:

| Serija regionalnih ekspertskih konferencija Jezici i nacionalizmi
 |
| --- |
| Mjesto
 | Naziv debatnog kruga
 | Datum
 |
| Podgorica
 | Govori li svaki narod u Crnoj Gori drugim jezikom?
 | 21. IV. 2016.
 |
| Kakav je smisao povećavanja jezičkih razlika?
 | 22. IV. 2016.
 |
| Split
 | Prijeti li anarhija ako ne propisujemo kako govoriti?
 | 19. V. 2016.
 |
| Što ako Hrvati i Srbi imaju zajednički jezik?
 | 20. V. 2016.
 |
| Beograd
 | Ko kome krade jezik?
 | 5. X. 2016.
 |
| Ideologija ispravnog jezika
 | 6. X. 2016.
 |
| Sarajevo
 | Političke manipulacije temom jezika
 | 23. XI. 2016.
 |
| Lektori kao utjerivači nacionalnosti
 | 24. XI. 2016.
 |

## Sastavljanje teksta *Deklaracije*

*Deklaracija* je za nekoliko dana dobila preko 8.000 potpisa
U sastavljanju teksta *Deklaracije* sudjelovalo je preko trideset eksperata, od čega su polovinu činili lingvisti, iz sve četiri države, različitih nacionalnosti, a proces pisanja trajao je više mjeseci. Inicijativa se pojavila neposredno nakon posljednje konferencije u Sarajevu kada je grupa mladih ljudi u tom gradu, koji su obrazovanje prošli kroz takozvane "dvije škole pod jednim krovom", došla na ideju da sastave tekst kojim bi potaknuli na promjenu jezične politike u sve četiri zemlje, a naslovili su ga *Deklaracija o zajedničkom jeziku*. Poslije nekoliko još razrađenijih verzija prepustili su daljnju doradu profesionalnim lingvistima, tako da je sljedećih mjeseci *Deklaracija* dorađivana u Zagrebu pa se stoga može zvati i "zagrebačkom *Deklaracijom*". Odlučeno je da izrada *Deklaracije* bude nastavak projekta Jezici i nacionalizmi. Posljednju verziju u 2016. godini potpisalo je na individualno upućen poziv četrdeset istaknutih intelektualaca, velikim dijelom iz Hrvatske. Neočekivano brojan odaziv kao i nekoliko sugestija u kojem smjeru fokusirati tekst naveli su na zaključak da u društvu postoji velika potreba za ovakvom deklaracijom.

Nastavljen je rad formiranjem odbora eksperata različitih nacionalnosti iz sve četiri zemlje koji su 16. i 17. I. 2017. u Zagrebu radili na konačnoj verziji *Deklaracije*. Nakon sastanka je tekst upućen i na kritičku procjenu dvadesetak konzultanata čiji neki prijedlozi su potom ugrađeni u završnu formu teksta. *Deklaracija o zajedničkom jeziku* s više od dvjesto potpisa istaknutih intelektualaca iz Hrvatske, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Srbije istovremeno je predstavljena javnosti 30. III. 2017. u Zagrebu, Podgorici, Beogradu i u Sarajevu, gdje je upriličena i konferencija za medije i dvije panel diskusije za javnost s naslovima "Šta je zajednički jezik?" i "Jezik i budućnost". Potom je *Deklaracija* ponuđena za daljnje potpisivanje svima zainteresiranima. Sljedećih dana ju je potpisalo preko 8.000 ljudi.

Održan je okrugli stol o *Deklaraciji* i u Zagrebu u okviru 10. Subverziv festivala pod naslovom "Jezik i nacionalizam". Zatim je održana debata na književnom Festivalu Krokodil u Beogradu pod naslovom "O Deklaraciji o zajedničkom jeziku i drugim demonima". Nakon toga je u Novom Sadu održana na festivalu Exit tribina "Čiji je naš jezik?" i na Regionalnoj književnoj konferenciji Book Talk panel "Koji su dometi Deklaracije o zajedničkom jeziku". I u Crnoj Gori održan je okrugli stol o Deklaraciji u okviru 7. Njegoševih dana. Krajem iste kalendarske godine u okviru 6. Otvorenog univerziteta u Sarajevu održana je rasprava "Šta da se radi s jezikom: ko (ne) govori zajednički?".

| Serija tribina o Deklaraciji u 2017.
 |
| --- |
| Mjesto
 | Naziv tribine
 | Manifestacija
 | Datum
 |
| Sarajevo
 | Šta je zajednički jezik?
 | Predstavljanje Deklaracije
 | 30. III. 2017.
 |
| Jezik i budućnost
 |
| Ko (ne) govori zajednički?
 | Otvoreni univerzitet
 | 10. XI. 2017.
 |
| Zagreb
 | Jezik i nacionalizam
 | Subversive Festival
 | 19. V. 2017.
 |
| Beograd
 | O Deklaraciji o zajedničkom jeziku i drugim demonima
 | Festival Krokodil
 | 18. VI. 2017.
 |
| Novi Sad
 | Čiji je naš jezik?
 | Festival Exit
 | 8. VII. 2017.
 |
| Koji su dometi Deklaracije o zajedničkom jeziku?
 | Book Talk
 | 29. IX. 2017.
 |
| Kotor
 | Deklaracija o zajedničkom jeziku
 | Njegoševi dani
 | 1. IX. 2017.
 |

Snježana Kordić govori o *Deklaraciji* u plenarnom predavanju na konferenciji u Japanu 2018.Naredne 2018. godine održan je niz plenarnih predavanja o *Deklaraciji* na znanstvenim konferencijama na sveučilištima raznih EU zemalja, a potom i na sveučilištima u Japanu. Povodom druge obljetnice također su održane tribine: u Beču promocija *Deklaracije* - naslov tribine bio je "Jezik i nacionalizmi: da li se razumijemo?" i u Zagrebu pod naslovom "Jedan jezik ili više jezika: rasprava o Deklaraciji o zajedničkom jeziku", u organizaciji Saveza studentskih udruga Filozofskog fakulteta zagrebačkog Sveučilišta, a potom i plenarno predavanje o *Deklaraciji*.

## Tekst *Deklaracije*

Suočeni s negativnim društvenim, kulturnim i ekonomskim posljedicama političkih manipulacija jezikom i aktualnih jezičnih politika u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Srbiji, mi, doljepotpisani, donosimo
**DEKLARACIJU O ZAJEDNIČKOM JEZIKU**
Na pitanje da li se u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Srbiji upotrebljava zajednički jezik – odgovor je potvrdan.

Riječ je o zajedničkom standardnom jeziku policentričnog tipa – odnosno o jeziku kojim govori više naroda u više država s prepoznatljivim varijantama – kakvi su njemački, engleski, arapski, francuski, španjolski, portugalski i mnogi drugi. Tu činjenicu potvrđuju štokavica kao zajednička dijalekatska osnovica standardnog jezika, omjer istoga spram različitoga u jeziku i posljedična međusobna razumljivost.

Korištenje četiri naziva za standardne varijante – bosanski, crnogorski, hrvatski i srpski – ne znači da su to i četiri različita jezika.

Inzistiranje na malom broju postojećih razlika te nasilnom razdvajanju četiri standardne varijante dovodi do niza negativnih društvenih, kulturnih i političkih pojava, poput korištenja jezika kao argumenta za segregaciju djece u nekim višenacionalnim sredinama, nepotrebnih ”prevođenja” u administrativnoj upotrebi ili medijima, izmišljanja razlika gdje one ne postoje, birokratskih prisila, kao i cenzure (te nužno auto-cenzure), u kojima se jezično izražavanje nameće kao kriterij etno-nacionalne pripadnosti i sredstvo dokazivanja političke lojalnosti.

Mi, potpisnici ove Deklaracije, smatramo da
* činjenica postojanja zajedničkog policentričnog jezika ne dovodi u pitanje individualno pravo na iskazivanje pripadnosti različitim narodima, regijama ili državama;
* svaka država, nacija, etno-nacionalna ili regionalna zajednica može slobodno i samostalno kodificirati svoju varijantu zajedničkog jezika;
* sve četiri trenutno postojeće standardne varijante ravnopravne su i ne može se jedna od njih smatrati jezikom, a druge varijantama tog jezika;
* policentrična standardizacija je demokratski oblik standardizacije najbliži stvarnoj upotrebi jezika;
* činjenica da se radi o zajedničkom policentričnom standardnom jeziku ostavlja mogućnost svakom korisniku da ga imenuje kako želi;
* između standardnih varijanti policentričnog jezika postoje razlike u jezičnim i kulturnim tradicijama i praksama, upotrebi pisma, rječničkom blagu kao i na ostalim jezičnim razinama, što mogu pokazati i različite standardne varijante zajedničkog jezika na kojima će ova Deklaracija biti objavljena i korištena;
* standardne, dijalektalne i individualne razlike ne opravdavaju nasilno institucionalno razdvajanje, već naprotiv, doprinose ogromnom bogatstvu zajedničkog jezika.

Stoga, mi, potpisnici ove Deklaracije, pozivamo na
* ukidanje svih oblika jezične segregacije i jezične diskriminacije u obrazovnim i javnim ustanovama;
* zaustavljanje represivnih, nepotrebnih i po govornike štetnih praksi razdvajanja jezika;
* prestanak rigidnog definiranja standardnih varijanti;
* izbjegavanje nepotrebnih, besmislenih i skupih ”prevođenja” u sudskoj i administrativnoj praksi kao i sredstvima javnog informiranja;
* slobodu individualnog izbora i uvažavanje jezičnih raznovrsnosti;
* jezičnu slobodu u književnosti, umjetnosti i medijima;
* slobodu dijalektalne i regionalne upotrebe;
* i, konačno, slobodu ”miješanja”, uzajamnu otvorenost te prožimanje različitih oblika i izričaja zajedničkog jezika na sveopću korist svih njegovih govornika.

U Zagrebu, Podgorici, Beogradu i Sarajevu, 30. III. 2017.

Izvor: *Novosti*

## Potpisnici *Deklaracije*

Noam Chomsky 2017. (potpisnik *Deklaracije*)
Ugledni britanski sociolingvist Peter Trudgill zapaža da „*lingvisti su dobro zastupljeni na listi potpisnika*“. Posebno je odjeknulo da je i najpoznatiji lingvist u svijetu „*Noam Chomsky potpisao Deklaraciju o zajedničkom jeziku*“ „*zajedno s preko pedeset drugih lingvista, među kojima su Anders Ahlqvist, Ronelle Alexander, Nadira Aljović, Bojan Anđelković, Boban Arsenijević, John Frederick Bailyn, Josip Baotić, Ranka Bijeljac-Babić, Ranko Bugarski, Vesna Bulatović, Daniel Bunčić, Costas Canakis, Greville Corbett, Oliver Czulo, Natalia Długosz, Ljiljana Dolamic, Nicholas Evans, Rajka Glušica, Radmila Gorup, Senahid Halilović, Camiel Hamans, Mirjana Jocić, Jagoda Jurić-Kappel, Dunja Jutronić, Dejan Karavesović, Jana Kenda, Ivan Klajn, Snježana Kordić, Svetlana Kurteš, Igor Kusin, Zineta Lagumdžija, Igor Lakić, Gordana Lalić-Krstin, Mia Mader Skender, Alisa Mahmutović, Olga Mišeska Tomić, Vladimir Miličić, Spiros Moschonas, Joachim Mugdan, Zoran Nikolovski, Miloš Okuka, Tatjana Paunović, Dušan-Vladislav Pažđerski, Mira Peter, Tanja Petrović, Enisa Pliska, Milena Podolšak, Luka Raičković, Katarina Rasulić, Marija Runić, Svenka Savić, Marko Simonović, Ljiljana Subotić, Danko Šipka, Dušanka Točanac, Neda Todorović, Aleksandar Trklja, Peter Trudgill, Mladen Uhlik, Hanka Vajzović, Vera Vasić, Elvira Veselinović, Đorđe Vidanović, Ana Ždrale, Jelena Živojinović.*“

*Neki od potpisnika* Deklaracije *o kojima postoji članak na ovoj Wikipediji:*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|
Ivana Bodrožić
Mirjana Karanović
Rajko Grlić
Željko Komšić
Bora Ćosić
Snježana Banović
Svetislav Basara
Ivan Ivanji
Igor Grubić
Filip David
Vladimir Arsenijević
Janko Baljak
Asmir Kujović
Štefica Galić
Rade Dragojević
Vili Matula
Ivan Čolović
Edvin Kanka Ćudić
Pjer Žalica

 |
Snježana Kordić
Dubravka Ugrešić
Ante Tomić
Noam Chomsky
Boris Dežulović
Dejan Tiago Stanković
Dragan Markovina
Enver Kazaz
Svetlana Lukić
Viktor Ivančić
Nihad Hasanović
Ognjen Sviličić
Teofil Pančić
Srđan Srdić
Nikola Vučić
Nikša Butijer
Ivan Klajn
Borka Pavićević
Dunja Jutronić

 |
Ranko Bugarski
Daša Drndić
Rade Šerbedžija
Svenka Savić
Biljana Srbljanović
Predrag Lucić
Dubravka Stojanović
Slobodan Šnajder
Nenad Veličković
Borka Rudić
Dritan Abazović
Goran Kljajić
Nemanja Cvijanović
Milan Rakovac
Elvedin Nezirović
Tatjana Šojić
Dragan Velikić
Jasmila Žbanić

 |
Ella Dvornik
Vesna Pešić
Ivana Sajko
Dejan Čavić
Dragana Varagić
Goran Marković
Dušan-Vladislav Pažđerski
Feđa Stojanović
Isidora Žebeljan
Dragoljub Mićunović
Marija Perović
Goran Dević
Igor Galo
Srđan Karanović
Dejan Đokić
Željko Ivanković
Srbijanka Turajlić
Lana Barić
Boris Buden

 |

## Potpisnici o *Deklaraciji*

* Arsenijević, Boban (15. IV. 2017). „Policentrični zajednički jezik i deklaracija o tome izazvali burne reakcije (intervju vodili Nemanja Stevanović i Vladimir Đorđević)”. Niš: *Media & Reform centar*. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-12. Pristupljeno 4. II. 2018.
* Arsenijević, Boban (18. V. 2017). „Deklaracija je uzdrmala temelj nacionalističke zloupotrebe jezika (intervju vodio Vladislav Stojičić)”. Zagreb: *P-portal*. Arhivirano iz originala na datum 2019-01-07. Pristupljeno 4. VII. 2019.
* Arsenijević, Vladimir; Klajn, Ivan (8. IV. 2017). „Govore li Srbi, Hrvati, Bošnjaci i Crnogorci isti jezik? (pripremila Kristina Šarić)”. *emisija Vojvođanski dnevnik*. Novi Sad: *Radio-televizija Vojvodine*. Arhivirano iz originala na datum 2017-04-12. Pristupljeno 5. XI. 2018.
* Bahr, Manuel (31. III. 2017). „Deklaration: B/K/M/S ist eine Sprache – „Ich habe unterschrieben!“” [Deklaracija: B/H/C/S je jedan jezik – „Ja sam potpisao!“] (njemački). Beč: *Kosmo*. Arhivirano iz originala na datum 2018-05-04. Pristupljeno 4. V. 2018.
* Bogavac, Milena (8. VII. 2017). „Kako sam potpisala da nisam poliglota”. Beograd: *Noizz*. Arhivirano iz originala na datum 2017-07-10. Pristupljeno 15. X. 2017.
* Bugarski, Ranko (5. IV. 2017). „Dobronameran apel javnosti (intervju vodila Sonja Ćirić)”. Beograd: *Vreme*. ISSN 0353-8028. Arhivirano iz originala na datum 2017-08-26. Pristupljeno 4. III. 2019.
* Bugarski, Ranko (13. IV. 2017). „Deklaracija nije politička platforma (intervju vodila Mirjana Mitrović)”. Beograd: *Ekspres*. Arhivirano iz originala na datum 2017-06-12. Pristupljeno 1. VII. 2019.
* Bugarski, Ranko (7. V. 2017). „Mali katalog promašaja”. Beograd: *Danas*. ISSN 1450-538X. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-14. Pristupljeno 9. IX. 2017.
* Cingel, Ivan (14. IV. 2017). „Drevni i volšebni jeziče Hrvata”. Zagreb: *Forum.tm*. ISSN 1849-3874. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-21. Pristupljeno 5. II. 2018.
* Cingel, Ivan (27. IV. 2017). „Ovo nije još jedan tekst o Deklaraciji”. Zagreb: *Forum.tm*. ISSN 1849-3874. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-19. Pristupljeno 6. X. 2017.
* Dežulović, Boris (1. IV. 2017). „Riba ribi grize jezik” (slovenski). Ljubljana: *Dnevnik*. ISSN 1581-3037. Arhivirano iz originala na datum 2019-07-10. Pristupljeno 8. VII. 2019.
* Dežulović, Boris (9. IV. 2017). „Hapsus linguae”. Zagreb: *Novosti*. ISSN 1845-8955. Arhivirano iz originala na datum 2017-06-06. Pristupljeno 28. V. 2018.
* Glušica, Rajka (20. IV. 2017). „Čitaj pažljivo (intervju vodila Sonja Ćirić)”. Beograd: *Vreme*. ISSN 0353-8028. Arhivirano iz originala na datum 2017-10-08. Pristupljeno 15. VIII. 2017.
* Gudžević, Sinan (18. IV. 2017). „Reklaracija”. Zagreb: *Novosti*. ISSN 1845-8955. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-22. Pristupljeno 13. VI. 2019.
* Gudžević, Sinan (2. V. 2017). „Pismo kardinalu Bozaniću”. Zagreb: *Novosti*. ISSN 1845-8955. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-12. Pristupljeno 2. VI. 2018.
* Halilović, Senahid (26. IV. 2018). „Halilović za N1: Dužni smo osluškivati javnu riječ”. *emisija N1 na jedan (voditelj Nikola Vučić)*. Sarajevo: *N1 (televizija)*. Pristupljeno 7. V. 2017.  minuta 53:27
* Ivančić, Viktor (8. IV. 2017). „Novi Novi list”. Zagreb: *Novosti*. ISSN 1845-8955. Arhivirano iz originala na datum 2017-06-08. Pristupljeno 4. IX. 2018.
* Ivančić, Viktor (17. IV. 2017). „Kako ne biti Jugoslaven?”. Podgorica: *Proletter*. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-21. Pristupljeno 18. VI. 2019.
* Kazaz, Enver (27. IV. 2017). „Jezik nije mentalni kazamat (intervju vodila Sonja Ćirić)”. Beograd: *Vreme*. ISSN 0353-8028. Arhivirano iz originala na datum 2019-01-07. Pristupljeno 7. VII. 2018.
* Kljajić, Jagoda (3. IV. 2017). „Potpišite Deklaraciju o zajedničkom jeziku”. Beograd: *Prozaonline*. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-06. Pristupljeno 1. VIII. 2017.
* Kordić, Snježana (4. IV. 2017). „Neki Srbi misle da Deklaracija favorizira Hrvate (intervju vodio Denis Derk)”. Zagreb: *Večernji list*. str. 36–37. ISSN 0350-5006. CROSBI 935899. Arhivirano iz originala na datum 2017-09-21. Pristupljeno 13. IX. 2018.
* Kordić, Snježana (5. IV. 2017). „Čitaj pažljivo, kako god zoveš jezik”. Bonn: *Deutsche Welle*. CROSBI 936014. Arhivirano iz originala na datum 2017-07-02. Pristupljeno 9. VII. 2017.
* Kordić, Snježana (13. IV. 2017). „Jezik više naroda (intervju vodila Sonja Ćirić)”. Beograd: *Vreme*. ISSN 0353-8028. CROSBI 936009. Arhivirano iz originala na datum 2017-08-26. Pristupljeno 4. VI. 2019.
* Kordić, Snježana; Ibrahimović, Nedžad (3. V. 2017). „O Deklaraciji o zajedničkom jeziku”. *emisija Globalno Borisa Malagurskog*. *Radio-televizija BN*. Arhivirano iz originala na datum 2017-10-22. Pristupljeno 3. VIII. 2017.  minuta 84:14
* Kordić, Snježana (10. I. 2018). „Reagiranje na tekst Borisa Budena povodom Deklaracije o zajedničkom jeziku”. Zagreb: *Slobodni Filozofski*. CROSBI 935894. Arhivirano iz originala na datum 2018-04-16. Pristupljeno 4. V. 2018.
* Kordić, Snježana (30. III. 2018). „Čistoća naroda i jezika ne postoji (intervju vodila Gordana Sandić-Hadžihasanović)”. Prag: *Radio Slobodna Evropa*. CROSBI 935824. Arhivirano iz originala na datum 2018-03-30. Pristupljeno 7. III. 2019.
* Kordić, Snježana (26. II. 2018). „Deklaracija ruši i posljednji tabu (intervju vodila Maja Abadžija)”. Sarajevo: *Oslobođenje*. str. 18–19. ISSN 0351-3904. CROSBI 935790. Arhivirano iz originala na datum 2018-08-07. Pristupljeno 7. IV. 2018.
* Kordić, Snježana (2019). „Reakcije na Deklaraciju o zajedničkom jeziku”. *Njegoševi dani 7: zbornik radova s međunarodnog naučnog skupa, Kotor 30.8.-3.9.2017*. Nikšić: Univerzitet Crne Gore, Filološki fakultet. str. 145–152. ISBN 978-86-7798-062-7. SSRN 3452730. CROSBI 1019779. S2CID 231517900. Arhivirano iz originala na datum 27. IX. 2019. Pristupljeno 24. VII. 2022.
* Krajišnik, Đorđe (18. IV. 2017). „Zašto ciče bardovi nacional-lingvistike”. Beograd: *XXZ regionalni portal*. Arhivirano iz originala na datum 2017-04-21. Pristupljeno 18. VI. 2017.
* Lucić, Predrag (3. IV. 2017). „Deklaracija o SAO Rijeci”. Rijeka: *Novi list*. ISSN 1334-1545. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-23. Pristupljeno 5. X. 2020.
* Lukić, Marija (2020). „Declaración sobre la langua común” [Deklaracija o zajedničkom jeziku] (španjolski) (PDF). *¿A quién partenece (nuestra) lengua? La lucha para la paz lingüística en los Balcanes. El serbocroata entre el recuerdo, el rechazo y el anhelo [Kome pripada (naš) jezik? Borba za jezični mir na Balkanu. Srpskohrvatski između sjećanja, odbijanja i čežnje]*. tesis doctoral. Granada: Universidad de Granada. str. 168–182. Pristupljeno 22. VII. 2022.
* Mader Skender, Mia (2022). „Deklaracija o zajedničkom jeziku” (njemački) (PDF). *Die kroatische Standardsprache auf dem Weg zur Ausbausprache [Hrvatski standardni jezik na putu da postane ausbau jezik]*. UZH Dissertationen. Zürich: Universität Zürich, Philosophische Fakultät, Slavisches Seminar. str. 81–84. DOI:10.5167/uzh-215815. Arhivirano iz originala na datum 2025-02-12. Pristupljeno 3. VI. 2022.
* Markovina, Dragan (30. III. 2017). „Zašto sam potpisao Deklaraciju o zajedničkom jeziku”. Zagreb: *Telegram*. ISSN 1849-7667. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-31. Pristupljeno 8. VIII. 2018.
* Methadžović, Almir (2. IV. 2018). „Chomsky u autobusu”. Mostar: *Tačno.net*. Arhivirano iz originala na datum 2018-04-10. Pristupljeno 9. X. 2018.

Triput identično ispisano upozorenje, dvaput latinično i jedanput ćirilično, često se navodi kao *reductio ad absurdum* za tvrdnju o postojanju tri jezika.
* Milekić, Sven (30. III. 2017). „Post-Yugoslav 'Common Language' Declaration Challenges Nationalism” [Postjugaslavenska deklaracija o 'zajedničkom jeziku' baca rukavicu u lice nacionalizmu] (engleski). London: *BalkanInsight*. Arhivirano iz originala na datum 2017-04-27. Pristupljeno 4. VII. 2019.
* Mustafić, Dino (31. III. 2018). „Mustafić za N1: Govorimo jedan jezik, razumijemo se”. *emisija Novi dan (voditeljica Merima Šemić)*. Sarajevo: *N1 (televizija)*. Arhivirano iz originala na datum 2018-05-04. Pristupljeno 2. XI. 2018.  minuta 17:36
* Nezirović, Elvedin (30. III. 2017). „Predstavljanje Deklaracije o zajedničkom jeziku”. Mostar: *Tačno.net*. Arhivirano iz originala na datum 31. III. 2020. Pristupljeno 31. III. 2022.
* Pančić, Teofil (30. III. 2017). „1, 2, 3, 4 jezika... 4, 3, 2, 1 jezik”. Beograd: *Vreme*. ISSN 0353-8028. Arhivirano iz originala na datum 2017-08-26. Pristupljeno 23. X. 2017.
* Pančić, Teofil (4. V. 2017). „Mučno, zabavno i poučno”. Beograd: *Vreme*. ISSN 0353-8028. Arhivirano iz originala na datum 2017-07-08. Pristupljeno 6. VIII. 2018.
* Pavelić, Boris (30. III. 2017). „Provokacija zdravim razumom”. Rijeka: *Novi list*. ISSN 1334-1545. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-23. Pristupljeno 12. IV. 2019.
* Pilsel, Drago (6. IV. 2017). „Zašto Deklaracija o zajedničkom jeziku”. Beograd: *Ekspres*. Arhivirano iz originala na datum 2017-06-01. Pristupljeno 9. VI. 2019.
* Pilsel, Drago (17. IV. 2017). „Bozanić opet prijeti: ne zazivamo Jugoslaviju niti prijeti novi rat!”. Zagreb: *Autograf.hr*. ISSN 1849-143X. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-22. Pristupljeno 5. XI. 2017.
* Pilsel, Drago (17. IV. 2017). „Bozanić čestita samo sviti i vjernicima koji su u katedrali”. *emisija Novi dan (voditelj Tihomir Ladišić)*. Zagreb: *N1 (televizija)*. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-23. Pristupljeno 17. VIII. 2018.  minuta 13:00
* Slapšak, Svetlana (19. IX. 2017). „Okolina jezika”. Beograd: *Peščanik*. Arhivirano iz originala na datum 22. IX. 2017. Pristupljeno 8. XI. 2017.
* Tomičić, Ladislav (31. III. 2017). „Provokacija!” (slovenski). Maribor: *Večer*. ISSN 0350-4972. Arhivirano iz originala na datum 2019-01-25. Pristupljeno 4. VI. 2019.
* Tomičić, Ladislav (15. IV. 2017). „Račvasti jezik kardinala Bozanića”. Rijeka: *Novi list*. ISSN 1334-1545. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-23. Pristupljeno 4. VII. 2018.
* Tomić, Ante (29. III. 2017). „Zašto sam potpisao Deklaraciju o zajedničkom jeziku Hrvata, Srba, Bošnjaka i Crnogoraca”. Zagreb: *Jutarnji list*. ISSN 1331-5692. Arhivirano iz originala na datum 2017-04-03. Pristupljeno 18. X. 2017.
* Tomić, Ante; Ilić, Saša (16. IV. 2017). „Na kom jeziku razgovaraju Grabar-Kitarović i Vučić? (intervju vodio Omer Karabeg)”. Prag: *Radio Slobodna Evropa*. Arhivirano iz originala na datum 2017-04-20. Pristupljeno 9. VIII. 2018.
* Tripunovski, Stiven (2017). „Gemeinsamkeit wider Willen? Sprache im südslawischen Raum”. u: Grunert, Heiner; Kührer-Wielach, Florian, eds (njemački). *Grenzen im Fluss*. Regensburg: Regensburg Schnell et Steiner. str. 30–31. ISBN 978-3-7917-2940-4. OCLC 1011631323. Pristupljeno 4. II. 2018.
* Vajzović, Hanka; Kordić, Snježana (20. III. 2018). „Jezičke nesuglasice”. *emisija Kontekst*. *Al Jazeera Balkans*. Arhivirano iz originala na datum 2018-03-24. Pristupljeno 3. V. 2019.  minuta 15:47
* Vučić, Nikola (7. V. 2017). „Reagiranje na tekst Nikole Petkovića o jeziku”. Zagreb: *Autograf.hr*. ISSN 1849-143X. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-16. Pristupljeno 12. XI. 2017.

## Povezano

* srpskohrvatski jezik
* policentrični standardni jezik
* *Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika*
* sociolingvistika
* standardni jezik
* povijest hrvatskosrpskog jezika
* Novosadski dogovor
* Bečki književni dogovor
* pravopis hrvatskosrpskog jezika
* gramatika srpskohrvatskog jezika

## Napomene

**a.^** Govornici: Borka Pavićević, Rajka Glušica i Snježana Kordić; moderirala: Sandra Zlotrg

**b.^** Govornici: Ivana Bodrožić, Balša Brković i Asim Mujkić; moderirao: Igor Štiks

**c.^** Govornici: Nerzuk Ćurak i Vladimir Arsenijević; moderirala: Žarka Radoja

**d.^** Govornici: Tomislav Longinović, Viktor Ivančić, Snježana Kordić, Boris Buden i Mate Kapović; moderirala: Katarina Peović Vuković

**e.^** Govornici: Teofil Pančić, Dragan Markovina, Snježana Kordić i Igor Štiks; moderirali: Vladimir Arsenijević i Ana Pejović

**f.^** Govornici: Dragan Bjelogrlić, Snježana Kordić, Marko Šelić Marčelo, Vladimir Arsenijević i Vlatko Sekulović; moderirala: Milena Minja Bogavac

**g.^** Govornici: Ivan Ivanji, Goran Miletić, Mirjana Đurđević, Srđan Tešin i Pero Zlatar; moderirala: Eržika Pap Reljin

**h.^** Govornici: Rajka Glušica, Ivo Pranjković, Snježana Kordić, Ranko Bugarski, Vladimir Arsenijević i Svein Mønnesland; moderirao: Nikola Vučić

## Izvori

## Vanjske veze

* Lista svih potpisnika Deklaracije + **mogućnost potpisivanja** Arhivirano 2017-06-12 na Wayback Machine-u
* Kritička analiza stare Deklaracije
* Press konferencija povodom objavljivanja Deklaracije o zajedničkom jeziku na YouTubeu
* Snimak konferencije *Jezici i nacionalizmi* u Beogradu na YouTubeu