# Čovječja ribica

| Čovječja ribica
 |
| --- |
|  |
| Čovječje ribice u Postojnskoj Jami u Sloveniji
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Amphibia  |
| Red:
 | Caudata  |
| Porodica:
 | Proteidae  |
| Rod:
 | Proteus  |
| Vrsta:
 | P. anguinus  |
| Dvojni naziv
 |
| Proteus anguinus Laurenti, 1768. |
|  |
| Područje rasprostranjenosti čovječje ribice
 |

**Čovječja ribica** (lat. *Proteus anguinus*) je endemični vodozemac iz porodice glavašica i jedini pretstavnik roda Proteus. Spada u razred vodozemaca (*Amphibia*) i red repaša (*Caudata* ili Urodela).

## Tjelesna građa

Glava čovječje ribice sa vanjskim škrgama
Tijelo je izduženo, nježno i jeguljasto; i odrasli imaju vanjske škrge (neotenija). Bezbojna je (nedostaje joj pigment), bijeložućkasto ili bijelocrvenkasto, boja joj potječe od površinskih kapilara. Pronađeni su i neki primjerci s tamnim pigmentom boje, što ukazuje na činjenicu da su vrlo rijetki pigmentirani primjerci došli u doticaj sa suncem, najvjerojatnije za obilnih kiša koje su ih iz podzemlja izbacile na površinu.

Glava je velika, izdužena, zaobljene njuške (kruškolika); oči su isprva vidljive, o kasnije ih prekrije koža i izvana se jedva vide, a na vertikalno spljoštenom repu, koji je kraći od tijela, je kožna peraja; noge su malene s po 3 slabo razvijena prsta na prednjim nogama a na stražnjim nogama nalaze se po dva prsta. Naraste od 23–25 cm, iako su zabilježeni i primjerci dugi 40 cm. Mužjaci su nešto manji od ženki.

Diše plućima i kožom ali čitav život zadržava i po tri vanjske čupave škrge koje se nalaze na obje strane glave. Kroz prozirnu kožu se naziru konture unutrašnjih organa, što uvelike olakšava određivanje spola kod odraslih jedinki.

## Rasprostranjenost

Čovječja ribica je endemična vrsta za područje Dinarida. Živi u podzemnim vodama dinarskog krškog reljefa Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine te Crne Gore.
Stanovnik je podzemnih rijeka i jezera krškog dijela Dinarskog gorja. Preferira mirne vode bogate kisikom i niske temperature koje variraju od 6 do 12°C.

## Životni prostor i način života

Zadržava se u podzemnim vodama stalne temperature gdje se može brzo zakopati u mulj. Žive jako duboko pod zemljom, ali i blizu ulaza u špilje. Na površini se nađe samo za vrijeme jakih kiša, kad je bujice izbace na svjetlo dana, no to za njih obično znači smrt.

Jedini predatori na ovu vrstu su ribe.

## Prehrana

Hrani se vodenim račićima, crvolikim životinjama, ličinkama kukaca (uglavnom vodencvijetova i obalčara) i mekušcima. Nitko nije vidio razmnožavanje čovječje ribice u prirodi. Ostaje ličinka jer se ne može preobraziti u odraslu životinju pa se razmnožava u stanju ličinke (neotenija).

## Razmnožavanje

Mužjaci se za vrijeme parenja ponašaju vrlo teritirijalno i štite svoje područje od drugih mužjaka. Kada ženka uđe u takvo područje, započinje udvaranje. Mužjak prvo maše repom u smjeru ženkine glave. Zatim njuškom dotiče njenu kloaku. Sada ženka dotiče mužjakovu kloaku svojom njuškom, a potom ga slijedi desetak centimetara nakon čega mužjak ispušta svoje spermatofore. Sada par hoda zajedno sve dok ženka ne prihvati spermatofore svojom kloakom. Udvaranje se može ponoviti mnogo puta tokom nekoliko sati. Ženka odlazi s mužjakovog teritorija i nakon 2-3 dana polaže jaja, što čini sljedećih 25 dana, pri čemu položi i do 70 jaja pod kamen. Jaja su isprva velika 4 – 5 mm u promjeru, a mogu nabubriti do promjera 8 – 9 mm. Jaja se legu nakon 86-182 dana, ovisno o temperaturi vode. Ličinke su velike oko 2 cm. Na niskim temperaturama (nižima od 15°C) ne odlaže jaja nego rađa žive mlade.

Kada se izlegne ličinka, ne dolazi do potpune preobrazbe jer ovdje susrećemo neoteniju, tj. odrasla jedinka nalikuje ličinki (zadržava vanjske škrge, repnu peraju i druge ličinačke karakteristike). Nažalost, sve do dana današnjeg nitko nije vidio razmnožavanje čovječje ribice u prirodi, sve što znamo uočeno je u zarobljeništvu.

## Endem

Čovječja ribica, kao endemična životinja Italije, Slovenije, Hrvatske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine, trajno je zaštićena Zakonom o zaštiti prirode. Danas je nalazimo i u nekim špiljama u Francuskoj i Njemačkoj, gdje je u te špilje ovu životinju naknadno unio čovjek.

## Zakonska zaštita

*Proteus anguinus* je zaštićen Bernskom konvencijom (Appendix II, strogo zaštićena vrsta) i europskom direktivom o zaštiti staništa i vrsta (Annex II, IV).

Na popisu je zaštićenih vrsta u Republici Hrvatskoj. Štiti ga *Pravilnik o proglašavanju divljih svojti zaštićenim i strogo zaštićenim (NN 07/06)*, gdje je naznačen kao "strogo zaštićena svojta".

## Vanjske veze

*  Arhivirano 2007-08-14 na Wayback Machine-u
*
*  Arhivirano 2005-02-17 na Wayback Machine-u
*  Arhivirano 2004-12-08 na Wayback Machine-u

### Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Čovječja ribica** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Čovječja ribica** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Čovječjoj ribici** |

## Reference

* HHD Hyla - Čovječja ribica - Proteus anguinus