Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Krtola

Krtole krompira
**Krtola**, **gomolj** ili **tuber** latinski: *tuber* je tip metamorfoze stabla ili korena, na osnovu čega se i dele na *stablove* i *korenske krtole*.

## Stablove krtole

**Stablove krtole** nastaju intenzivnim primarnim ili sekundarnim debljanjem hipokotila (*prave stablove krtole*), ili se razvijaju iz jedne ili više internodija izdanka. Najčešće funkcije krtola su skladištenje rezervnih materija (prvenstveno skroba), preživljaanje nepovoljnih uslova sredine i razmnožavanje.

Prave stablove krtole se razvijaju kod pojedinih jednogodišnjih (ciklama) i dvogodišnjih biljaka (rotkvica, cvekla). Krtola koja nastaje od internodija stabla može se uočiti kod kelerabe.

Krtole krompira nastaju na krajevima plagiotropnih podzemnih internodija (stolona, vreža) a služe za skladištenje skroba i razmnožavanje.

## Korenske krtole

**Korenske krtole** nastaju zadebljavanjem lateralnih korenova i zadržavaju njihove anatomske karakteristike (prisustvo korenske kape, nepostojanje lisnih zametaka).

## Literatura

* Strasburger E, Noll F, Schenck H, Schimper AF, Ziegler H, von Denffer D, Devidé Z. 1988. Udžbenik botanike za više škole – Morfologija i fiziologija. Školska knjiga: Zagreb. ISBN 86-03-99103-0

## Vanjske veze

* Cook's Thesaurus Arhivirano 2020-11-12 na Wayback Machine-u has a good inventory of tuber varieties.
# Peristeria elata

| Peristeria elata
 |
| --- |
|  |
| Cvijet vrste *Peristeria elata* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Red:
 | Asparagales  |
| Porodica:
 | Asparagaceae  |
| Rod:
 | *Peristeria*  |
| Vrsta:
 | P. elata  |
| Dvojni naziv
 |
| Peristeria elata Hook. |

Peristeria elata je vrsta orhideje koja raste od Centralne Amerike do Paname, Venecuele i Ekvadora. Ona je tipska vrsta svog roda. Obično se naziva orhideja Svetog Duha, orhideja golubica ili cvijet Svetog Duha na engleskom, a na španskom *flor del Espiritu Santo*.

## Opis

Ilustracija
Ima jajolike pseudobulbe visine do 12 cm, izdužene, ne debele, te sa četiri presavijena lista koji dostižu do jednog metra dužine i 15 cm širine. Cvjetovi izbijaju iz baze lukovice i proizvode 4 do 12 cvjetova intenzivne mramorno bijele boje s ljubičastim mrljama. Prašnik i tučak su žuti. Središnji dio cvijeta ima dobro definisan oblik golubice. Njegov miris je sličan pivu. Cvjeta između jula i oktobra.

## Rasprostranjenje

Ova epifitna biljka se nalazi u centralnoj i sjeverozapadnoj Južnoj Americi i južnoj Indiji; rasprostranjen je od Kostarike do Perua.

## Stanište

U Panami je ova vrsta obilna u vrlo vlažnim planinskim šumama. Nalazi se kao epifitska biljka na deblima drveća prekrivenim mahovinom na nadmorskoj visini od oko 1.100 m. U svom prirodnom staništu, ova orhideja raste blizu nivoa tla zrelih šuma.

## Status zaštite

Ovom cvijetu prijeti velika opasnost od izumiranja; zbog njegove ljepote, trgovci ga odnose iz njegovog staništa. Panamska nevladina organizacija APROVACA vodi program sponzorstva za ovu orhideju kako bi je spasila od izumiranja. Nalazi se u Dodatku I Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama (CITES), što znači da je komercijalna međunarodna trgovina primjercima divljeg porijekla zabranjena.

## Nacionalni cvijet Paname

Od 1936. godine, ova orhideja je nacionalni cvijet Republike Paname proglašen na Festivalu cvijeća.

## Reference

Peristeria elata na Wikimedijinoj ostavi

* Dr. Karlheinz Senghas - *Maxillaria, un genre chaotique* - Richardiana
* Eric A. Christenson - *Vue d’ensemble du genre Maxillaria* - Richardiana
# Kojot

| Kojot
 |
| --- |
|  |
| Kojot u nacionalnom parku Yosemite
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Rod:
 | Canis  |
| Vrsta:
 | C. latrans  |
| Dvojni naziv
 |
| *Canis latrans* (Say, 1823.) |

**Kojot** (lat. *Canis latrans* - „pas koji laje“) je član porodice *Canidae* i srodnik je domaćeg psa.

Kojoti žive u Sjevernoj Americi i nekim dijelovima Središnje Amerike. Mogu biti organizirani u malim čoporima, ali najčešće love sami. Prosječno dožive od 6 do 10 godina Naziv *kojot* (engl. *coyote*) potječe od riječi iz nahuatl jezika (nah. *cóyotl*, izgovor:/[ˈkojoːtɬ]/).

Kojot je jedna od rijetkih životinja kod kojih postoji trend povećanja brojnosti populacija. Kojoti su zauzeli sva staništa Sjeverne Amerike, koja su ranije naseljavali vukovi, a povećanje područja je potpomognuto ljudskim mijenjanjem prirodnih staništa. Gustoće populacija se kreću od 0,01–0,09 jedinki/km² zimi na Yukonu do 2,3 jedinke/km² tijekom ljeta u Teksasu.

## Popis podvrsta kojota

Opisano je 19 podvrsta kojota, ali je taksonomska ispravnost ovih podvrsta upitna

* meksički kojot — *Canis latrans cagottis*
* salvadorski kojot — *Canis latrans dickeyi*
* jugoistočni kojot — *Canis latrans frustor*
* kojot sa Belizea — *Canis latrans goldmani*
* kojot iz Hondurasa — *Canis latrans hondurensis*
* durango kojot — *Canis latrans impavidus*
* sjeverni kojot — *Canis latrans incolatus*
* kojot s otoka Tiburon — *Canis latrans jamesi*
* prerijski kojot — *Canis latrans latrans*
* planinski kojot — *Canis latrans lestes*
* Mearnsov kojot — *Canis latrans mearnsi*
* kojot donjeg dijela doline Rio Granda — *Canis latrans microdon*
* kojot kalifornijske doline — *Canis latrans ochropus*
* kojot sa poluotoka — *Canis latrans peninsulae*
* kojot teksaških prerija — *Canis latrans texensis*
* sjeveroistočni kojot — *Canis latrans thamnos*
* sjeverozapadni obalni kojot — *Canis latrans umpquensis*
* kolima kojot — *Canis latrans vigilis*

## Reference
# Zelena iguana

| Zelena iguana
 |
| --- |
|  |
| Zelena iguana u zoološkom vrtu Baradidas, Venezuela.
 |
| Status zaštite
 |
| Status zaštite: **Nije procijenjen** (IUCN 3.1) |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Reptilla  |
| Red:
 | Squamata  |
| Porodica:
 | Iguanidae  |
| Rod:
 | *Iguana*  |
| Vrsta:
 | I. iguana  |
| Dvojni naziv
 |
| Iguana iguana (Linnaeus), 1758. |
|  |
| Rasprostranjenost zelene iguane
 |
| Sinonimi
 |
| * *Iguana iguana rhinolopha* Wiegman, 1834
* *Lacerta Igvana* Linnaeus, 1758.
* *Iguana minima* Laurenti, 1768.
* *Iguana tuberculata* Laurenti, 1768.
* *Iguana coerulea*Daudin, 1802.
* *Iguana vulgaris* Link, 1806.
* *Iguana sapidissima* Merrem, 1820.
* *Iguana squamosa* Spix, 1825.
* *Iguana viridis* Spix, 1825.
* *Iguana emarginata* Spix, 1825.
* *Iguana lophryoides* Spix, 1825.
* *Prionodus iguana* Wagler, 1828.
* *Hypsilophus tuberculatus* Wagler 1830.
* *Iguana hernandessi* Jan 1857.
* *Iguana iguana rhinolopha* Wiegman, 1834.
* *Hypsilophus rhinolophus* Fitzinger, 1843.
* *Iguana rhinolopha* Dumeril & Bibron, 1837.
* *Iguana rhinolophus* Günther, 1885.
 |

**Zelena iguana** ili **obična iguana** (*Iguana iguana*), veliki je gušter biljojed iz roda *Iguana* koji potječe iz srednje i Sjeverne Amerike.

## Rasprostranjenost

Zelene iguane mogu se pronaći na velikom zemljopisnom području, od južnog Brazila i Paragvaja do Meksika i Karibskog otočja; te u SAD-u kao divlja populacija u Sjeveroj Floridi (uključujući Florida Keys), Havajima i Rio Grande Valleyu u Teksasu.

Ovaj biljojed može narasti do 1,5 metar u duljinu od glave do repa, iako su neki primjerci narasli do više od 2 metra, a težili više od 20 kg.

Zelena iguana uglavnom je kućni ljubimac zbog mirne naravi i jakih boja, no zahtjeva pravilnu brigu. Prostorni zahtjevi i potreba za posebnim osvjetljenjem i toplinom mogu biti zahtjevni za amatera.

## Taksonomija

Švedski botaničar Carl Linné prvi je službeno opisao ovu vrstu 1758. godine. Dva stoljeća nakon toga, ne manje od 17 vrsta identificirano je, ali sve osim jedne (*Iguana delicatissima*) nevažeće.

Riječ *iguana* preuzeta je iz Taíno imena za vrstu: *iwana*. U zemljama španjolskog govornog područja, mužjaci vrste zovu se *gorrobo* ili *ministro* a mladi se zovu *iguanita* ili *gorrobito*.

## Galerija

* Zelena iguana u botaničkom vrtu, Portoviejo, Ekvador. Ženski primjerak, što je vidljivo iz relativno kratkih leđnih bodlji i zelene boje tijela.
* Zelena iguana ljubičaste boje.
* Mlada zelena iguana.

## Izvori

## Vanjske veze

* Društvo zelena iguana Arhivirano 2019-10-11 na Wayback Machine-u
# Coiba

| Coiba  |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Tihi ocean
 |
| **Koordinate** | 7°26′0″N, 81°46′0″W |
| Država
 |  Panama
 |
| Površina
 | 503 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 0
 |
|  |

**Coiba** (španjolski: *Isla de Coiba* ili *Isla de Quibo*) je otok u Tihom oceanu na jugozapadu Paname, koji administrativno pripada Provinciji Chiriquí.

## Karakteristike

Smještena otprilike 48 km od najbližeg kopna Panamske prevlake, Coiba je živila izolirana, pa ima puno endemskih vrsta.

Otok je dug oko 32 km od sjevera prema jugu i širok 16 km od istoka prema zapadu.
Coiba ima površinu od 503 km², i uzdiže se do maksimalne nadmorske visine od 425 metara.

Otok ima najveći koraljni greben na istočnom Tihom oceanu. Kako je više od 90 godina bio zatvor (sve do 2004.) čak je 80 % njegovog orginalnog
šumskog pokrova sačuvano. Danas je čitav otok Nacionalni park kog je UNESCO 2005. uvrstio na Lista svjetske baštine u Americi.

Coiba je jezgro Nacionalnog parka Coiba sa svojih 124 km² uglavnom netaknute tropske prašume.
Coiba je brdovit otok, brojnih rijeka od kojih je najveća Rio Negro (Crna rijeka).
U džunglama Coibe žive majmuni urlikavci, grimizne are (Ara macao) i kukmasti orlovi (Morphnus guianensis), vrste koje su gotovo izumrle po Panami.

Coiba je stanište 20 vrsta endemskih ptica kao što je čiopa (Cranioleuca dissita), agutija (Dasyproctae coibae), ogrnutih urlikavaca, oposuma, bjelorepih jelena i preko 30 vrsta šišmiša.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Isla Coiba* (na portalu Coiba National Park) (`en`)
# Vrhovni sud pravde (Panama)

Stara Palača pravde bila je sjedište Vrhovnog suda pravde od 1932. do 1989. godine.
**Vrhovni sud pravde Paname** (španski: *Corte Suprema de Justicia de Panamá*) najviše je sudsko tijelo u Panami, koje predstavlja sudbenu vlast u toj zemlji. Vrhovni sud pravde ima svoje utemeljenje u Ustavu Paname, a temeljna mu je funkcija zaštita temeljnih prava te pravosudnog sustava Paname. Vrhovni sud pravde sastoji se od ukupno devet vrhovnih sudaca na čelu s predsjednikom. Aktualna predsjednica Vrhovnog suda je María Eugenia Lopez.

Vrhovni sud pravde utemeljen je 1904. godine, s tim da su se njegovi sastav i ovlasti mijenjali tijekom stoljeća panamske nezavisnosti. On je glavna žalbena instanca u Panami, a ujedno služi i kao ustavni sud s obzirom na činjenicu da Panama nema samostalni ustavni sud. Vrhovni sud pravde ima tri odjela – građanski, kazneni i upravni. Osim u redovnim sudskim predmetima, Vrhovni sud pravde zadužen je i za nadzor te procesuiranje državnih i javnih službenika.

## Literatura

* (španski) *Historia y Biografía de la Justicia PANAMEÑA en sus Primeros Cien Años*. Órgano Judicial de Panamá. 2003. ISBN 9962-8830-3-2.
# Oružane snage Sjedinjenih Američkih Država

| Oružane snage Sjedinjenih Država *United States Armed Forces* |
| --- |
|  |
| Grane
 |  Kopnena vojska
 Korpus mornaričkog pješaštva
 Ratna mornarica
 Ratno zrakoplovstvo
 Obalna straža

 |
| Vodstvo
 |
| Vrhovni komandant
 | Barack Obama
 |
| Ministar obrane
 | Robert M. Gates
 |
| Predsjedavajući Združenim stožerom | Admiral Michael Mullen
 |

**Oružane snage Sjedinjenih Američkih Država** sastoje se od pet grana:

* Kopnena vojska SAD-a (*U.S. Army*)
* Korpus mornaričkog pješaštva SAD-a (*U.S. Marine Corps*)
* Ratna mornarica SAD-a (*U.S. Navy*)
* Ratno zrakoplovstvo SAD-a (*U.S. Air Force*)
* Obalna straža SAD-a (*U.S. Coast Guard*)

Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga SAD-a je Predsjednik SAD-a. Sve grane Oružanih snaga su dio Ministarstva obrane (*Department of Defense*), na čelu kojega je ministar obrane (*Secretary of Defense*), osim Obalne straže koja se nalazi pod nadležnošću Ministarstva domovinske sigurnosti (*Department of Homeland Security*). U slučaju potreba u ratu, Obalna straža može doći u nadležnost Ministarstva obrane, djelujući kao služba ratnoj mornarici.

Djelujući kao dobrovoljačka vojska, u Oružanim snagama SAD-a nema novačenja i obveznog služenja vojnog roka.

## Vanjske veze

* Službene stranice Ministarstva obrane SAD-a Arhivirano 2009-12-05 na Wayback Machine-u
# Provincije i domorodačke regije Paname

| Provincije i domorodačke regije Paname Provincias y comarcas indígenas de Panamá |
| --- |
| Karta panamskih provincija i domorodačkih regijaKarta panamskih provincija i domorodačkih regija
 |
|  |
| **Država** |  Panama
 |

**Provincije i domorodačke regije Paname** (španjolski: *Provincias y comarcas indígenas de Panamá*) kojih ima 16, su administrativne jedinice prvog nivoa lokalne samouprave na koje je danas Panama administrativno podjeljena.

Panama danas ima 10 provincija kako ima 7 domorodačkih indijanaca, kojima su u skladu sa promjenama ustava davana prava; tako da danas ima 6 autonomnih domorodačkih jedinica, 4 regije (comarcas) sa statusom provincija i 2 kotara (corregimientos).

To su Guna Yala (1938.), Emberá-Wounaan (1983), Guna Madungandi (1996.), Ngäbe-Buglé (1997.), Guna Wargandí (2000.) i Naso Tjër Di Comarca (2020).

## Lista provincija

|  | Ime
 | Administrativni centar
 | Površina (km²) | Stanovnika (2020) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Bocas del Toro
 | Bocas del Toro
 | 4,657
 | 179,990
 |
|  | Chiriquí
 | David
 | 6,491
 | 464,538
 |
|  | Coclé
 | Penonomé
 | 4,947
 | 266,969
 |
|  | Colón
 | Colón
 | 4,575
 | 298,344
 |
|  | Darién
 | La Palma
 | 11,892
 | 57,818
 |
|  | Herrera
 | Chitré
 | 2,362
 | 118,982
 |
|  | Los Santos
 | Las Tablas
 | 3,809
 | 95,557
 |
|  | Panamá
 | Ciudad Panamá
 | 8,409
 | 1,656,339
 |
|  | Veraguas
 | Santiago de Veraguas
 | 10,588
 | 2248,325
 |
|  | Panamá Oeste
 | La Chorrera
 | 29,308
 | 1,182,022
 |

## Domorodačke regije sa statusom provincija

|  | Ime
 | Administrativni centar
 | Površina (km²) | Stanovnika (2020) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Emberá-Wounaan
 | Unión Chocó
 | 4,394
 | 13,016
 |
|  | Guna Yala
 | Gaigirgordub
 | 2,358
 | 47,341
 |
|  | Naso Tjër Di
 | Sieyic
 | 1,606
 | 5,000
 |
|  | Ngäbe-Buglé
 | Llano Tugrí
 | 6,814
 | 224,823
 |

## Domorodački kotari

|  | Ime
 | Administrativni centar
 | Površina (km²) | Stanovnika (2020) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Guna de Madungandí
 | Akua Yala
 | 2,318.8
 | 3,305
 |
|  | Guna de Wargandí
 | Mortí
 | 775
 | 1,133
 |

## Historija

Panama se odvojila od Kolumbije i postala nezavisna 1903.

Nakon usvajanja ustava - 1904. zemlja je podijeljena na 7 provincija; Bocas del Toro, Coclé, Colón, Chiriquí, Los Santos, Panamá i Veraguas.
A one su se dalje dijelile na općine.

Nakon povratka Kanalske zone pod jurisdikciju Paname od 1979. podjeljena je na 10 provincija; Bocas del Toro, Chiriquí, Coclé, Colón, Darién, Herrera, Los Santos, Panamá, San Blas i Veraguas.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Provinces of Panama* (`en`)
# Coclé

| Coclé
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Penonomé
 |
| **guverner** | Julio Palacios
 |
| Površina
 | 4947 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 266.969
 |
| **Gustoća** | 54 stanovnika na km²
 |

**Coclé** (španjolski: *Provincia de Coclé*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Provincija se nalazi u sredini Panamske prevlake. Sa sjevera graniči sa Provincijom Colón, sa istoka sa Provincijom Zapadnom Panamom, sa
zapada sa Provincijom Veraguas, i sa juga sa Provincijom Herrera i Zaljevom Parita.

Coclé ima površinu od 4,947 km², na kojoj je 2020. živilo 266,969 stanovnika.

Provincija je administrativno podjeljena na 6 okruga (distrikta); Aguadulce, Antón, La Pintada, Natá, Olá i Penonomé.
Administrativni centar provincije je grad Penonomé.

## Historija

Provincija je osnovana 1855. za Republike Nove Granade, a svoj konačni oblik i ime dobila je 1886. za
Sjedinjenih Država Kolumbije.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Coclé* (`es`)
# Colón (provincija)

| Colón
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Colón
 |
| **guverner** | Irasema de Dale
 |
| Površina
 | 4575 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 298.344
 |
| **Gustoća** | 65 stanovnika na km²
 |

**Provincija Colón** (španjolski: *Provincia de Colón*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

Provincija Colón se prostire na sjeveru Panamske prevlake, duž karipske obale. Sa glavnim gradom Ciudad Panamá i obalom Tihog oceana povezana je 78,9 km dugim autoputom.

Kako se nalazi na karipskom ulazu u Panamski kanal, ima izuzetnu ekonomsku važnost za zemlju, jer se u njoj nalazi *Slobodna ekonomska zona Colón* (druga po veličini na svijetu) i nekoliko velikih luka.

## Karakteristike

Provincija ima površinu od 4,575 km², na kojoj je 2020. živilo 298,344 stanovnika.

Provincija Colón sa sjevera graniči sa Karipskim morem, sa juga sa provincijama Panamá i Panamá Oeste, sa istoka sa Regijom Guna Yala i sa zapada sa Provincijom Veraguas.

## Administrativna podjela

Provincija je administrativno podjeljena na 5 okruga (distrikta); Chagres, Colón, Donoso, Portobelo i Santa Isabel.

Administrativni centar provincije je grad Colón.

## Historija

Provincija Colón stvorena je kao administrativna jedinica - 1852. kao dio Republike Nova Granada.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Colón* (`es`)
# Herrera (provincija)

| Herrera
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Chitré
 |
| **guverner** | Victor Roca Cuan
 |
| Površina
 | 2362 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 118.982
 |
| **Gustoća** | 50 stanovnika na km²
 |

**Herrera** (španjolski: *Provincia de Herrera*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

Provincija se nalazi na jugu Paname, prostire se na Poluotoku Azuero, sa sjevera graniči sa provincijama Veraguas i Coclé, na zapadu sa Provincijom Los Santos i na istoku sa Tihim oceanom.

## Karakteristike

Provincija ima površinu od 2,362 km², na kojoj je 2020. živilo 118,982 stanovnika.

Provincija je administrativno podjeljena na 7 okruga (distrikta); Chitré, Las Minas, Los Pozos, Ocú, Parita, Pesé i San Lorenzo.
Administrativni centar provincije je grad Chitré.

## Historija

Provincija je osnovana krajem 1914. pod imenom *Azuero*, sa sjedištem u Chitréu, već na početku 1915. promjenjeno joj je ime u *Herrera*.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Herrera* (`es`)
# Los Santos (provincija)

| Los Santos
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Las Tablas
 |
| **guverner** | Rubén Villarreal
 |
| Površina
 | 3809 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 95.557
 |
| **Gustoća** | 25 stanovnika na km²
 |

**Los Santos** (španjolski: *Provincia de Los Santos*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Provincija se nalazi na jugu zemlje, prostire se na jugozapadu Poluotoka Azuero. Sa sjevera graniči sa Provincijom Herrera, sa zapada sa Provincijom Veraguas, a sa juga i istoka je okružena Tihim oceanom.

Provincija ima površinu od 3,809 km², na kojoj je 2020. živilo 95,557 stanovnika.

Provincija je administrativno podjeljena na 7 okruga (distrikta); Los Santos, Guararé, Las Tablas, Macaracas, Pedasí, Pocrí i Tonosí.
Administrativni centar provincije je grad Las Tablas.

## Historija

Provincija je osnovana još za kolonijalnih vremena 1. novembra 1569. na dan Svih svetih, zato je i dobila ime *Los Santos*.

Kad se Panama odvojila od Kolumbije 1903., Provincija Los Santos zauzimala je čitav teritorij Poluotoka Azuero, sve do podjele na dvije provincije 1914., Azuero (od 1915. Herrera) i Los Santos.

Između 1941.-1945.), Los Santos i Herrera spojili su se ponovno u Provinciju Los Santos, sa prijestolnicom Chitré.

Današnja Provincija Los Santos osnovana je 1945. vladinim dekretom.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Los Santos* (`es`)
# Panamá Oeste

| Panamá Oeste
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | La Chorrera
 |
| **guverner** | Sindy Smith
 |
| Površina
 | 2880 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 606.458
 |
| **Gustoća** | 211 stanovnika na km²
 |

**Panamá Oeste** ili **Zapadna Panama** (španjolski: *Provincia de Panamá Oeste*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Zapadna Panama se nalazi u sredini Panamske prevlake. Sa sjevera graniči sa Provincijom Colón, sa istoka sa Provincijom Panamom, sazapada sa Provincijom Coclé i sa juga sa Tihim oceanom.

Panamá Oeste ima površinu od 2,880 km², na kojoj je 2020. živilo 606,458 stanovnika.

Provincija je administrativno podjeljena na 5 okruga (distrikta); Arraiján, Capira, Chame, La Chorrera i San Carlos.
Administrativni centar provincije je grad La Chorrera.

## Historija

Zapadna Panama je najnovija panamska provincija osnovana 2014.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Panamá Oeste* (`es`)
# Panamá (provincija)

| Panama
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Paname
 |
| **Upravni oblik** | provincija
 |
| **Službeni jezik** | španjolski
 |
| **Glavni grad** | Panamá
 |
| **guverner** | Carla García
 |
| Površina
 | 8409 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.656.339
 |
| **Gustoća** | 197 stanovnika na km²
 |

**Provincija Panama** (španjolski: *Provincia de Panamá*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

Panama se prostire na jugu Panamske prevlake, na mjestu gdje se nalazi Panamski kanal. Ona je svojim brojem stanovnika, i položajem politički i ekonomski centar zemlje.

## Karakteristike

Provincija ima površinu od 8,409 km², na kojoj je 2020. živilo 1,656,339 stanovnika.

Provincija Panama sa sjevera graniči sa Provincijom Colón, na jugu sa Pacifikom, na istoku sa Provincijom Darién i Kotarom Wargandí te na zapadu sa Provincijom Panama Oeste.

## Administrativna podjela

Provincija je administrativno podjeljena na 6 okruga (distrikta); Balboa, Chepo, Chimán, Panama, San Miguelito i Taboga a administrativni centar provincije je grad Panamá.

## Historija

Provincija Panama stvorena je kao administrativna jedinica unutar Vicekraljevstva Nova Španjolska negdje oko 1535. Nakon tog je jurisdikcija nad njom prenesena na Vicekraljevstvo Peru, sa novim administrativnim centrom Santa María la Antigua del Darién, što nije dugo trajalo jer je administracija preseljena u grad Panama.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Gobernación de Provincia de Panamá* (`es`)