Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Velebitska degenija

| Velebitska degenija
 |
| --- |
|  |
| Velebitska degenija
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Brassicales  |
| Porodica:
 | Brassicaceae  |
| Rod:
 | Degenia  |
| Vrsta:
 | D. velebitica  |
| Dvojni naziv
 |
| Degenia velebitica (Degen) Hayek |

**Velebitska degenija** (*Degenia velebitica*), endemska biljka iz porodice Brassicaceae. Strogo zaštićena vrsta, simbol Velebita i Hrvatske, nalazi se na kovanici od 50 lipa. Najrjeđa biljka u Hrvatskoj.

## Rasprostranjenost

Izuzetno rijetka, endemska biljka, koja se pojavljuje na velebitskim planinskim točilima, ali i u pukotinama stijena. Dosad je pronađena samo na tri mjesta. Dva su na južnom Velebitu- Krug i Kuka plana ili Pavelić plana nad Šugarskom dulibom. Treće je nalazište na srednjem Velebitu- obronak Solin, kod Budakova brda. To su prirodna nalazišta, odakle je presađena i na neka druga mjesta poput Meterološke postaje Zavižan.

## Izgled

Velebitska degenija je nježna i skromna biljka, niska trajnica. Stabljika joj je visoka do 10 cm. Listovi su uski, kopljasti, ušiljena vrha, skupljeni u rozete i srebrnasto bijeli. Cvat je gronja. Cvjeta u mjesecu svibnju i lipnju. Ima lijepe žute cvjetove. Plodovi su sivkasti. Korijen je dug, uvlači se u pukotine stijena i pod kamenje točila. Uzgajana u kulturi, na krškoj kamenjari, nije dugoživuća i stalno se mora obnavljati.

## Simbol

Velebitska degenija, hrvatski je simbol, nalazi se na kovanici od 50 lipa hrvatske nacionalne valute kao grafičko rješenje naličja kovanice. Na popisu je zaštićenih biljnih vrsta. Zaštitni je znak izuzetno bogate velebitske flore. Na Dan planeta Zemlje, 22. travnja, dodijeljuje se novinarska nagrada "Velebitska degenija" za najbolji autorski rad o zaštiti okoliša objavljen u protekloj godini u bilo kojem od medija to jest u tisku, na televiziji ili radiju.

## Prirodoslovci i velebitska degenija

Ime je dobila po mađarskom prirodoslovcu Árpádu von Degenu (1866. - 30. ožujka 1934.), koji je otkrio degeniju 17. srpnja 1907. Brzopleto je svrstao degeniju u rod Lesquerella, u kojem su američke rijetke biljne vrste, a konačno je August Edler von Hayek (14. prosinca 1871. - 11. lipnja 1928.), jedan od naboljih botaničara tog doba, degeniju svrstao u rod Degenia, u kojem je jedina vrsta.

## Izvori

## Vanjske veze

* Botanički vrt PMF-a u Zagrebu; Velebitska degenija
# Teritorija

*Za ostale upotrebe, pogledajte Teritorija (razvrstavanje).*
**Teritorija** (lat. *territorium*: zemlja oko grada, područje), izraz koji se u najširem smislu koristi za određeno područje ili prostor - najčešće dio Zemljine površine - koji se po nekim biološkim, političkim ili pravnim karakteristikama razlikuje od drugih.

Najčešća njegova upotreba je u politici, odnosno međunarodnom pravu. Teritorija u međunarodnopravnom smislu označava prostor isključive nadležnosti i suvereniteta neke države koji je omeđen državnim granicama. On uključuje kopnenu površinu s rijekama i jezerima, teritorijalno more i zračni prostor iznad kopnene površine i teritorijalnog mora.

Teritorija se smatra jednom od ključnih elemenata državnosti, te je po međunarodnom pravu nepovrediva.

Niz međunarodnopravnih pravila se odnosi na teritorije država u ratu i miru.

## Povezano

* Državna teritorija
* Načelo teritorijalnosti
# Kanjon

Grand Canyon, Arizona
**Kanjon** ili **klanac** je riječna dolina čija dubina premašuje polovinu raspona (raspon je udaljenost između vrhova strana). To su jako duboki dijelovi riječnih dolina, formirani u planinskim područjima. Nagib strana kanjona u cjelini dostiže 60 °. Presijeca platoe ili planinske predjele. Najkarakterističniji je za vapnenačke i bazaltne terene.

Najveći kanjon na svijetu jeste kanjon rijeke Yarlung Tsangpo(gornji tok Brahmaputre)koji je dubok 6009 metara a dugačak 504,6 kilometara.

Drugi najveći kanjon na svijetu je Grand Canyon u SAD (dužine više od 320 km, dubine do 1800 m).

Treći po veličini u svijetu i najveći u Evropi – kanjon rijeke Tare u Crnoj Gori (dužine 82 km, dubine do 1333 m).

## Literatura

* Marković M. Kuk. Spilju. 2003. *Geomorfologija*. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
# Flora

**Flora** može značiti

* Flora (biljke), zajednicki naziv za biljni zivot, za razliku of Faune (životinje)
* Flora (mitologija), boginja u rimskoj mitologiji
* 8 Flora, asteroid
* Flora (ime), osobno ime

Nekoliko gradova nosi ime *Flora*:

* Flora, Norveška
* Flora, Illinois, SAD
* Flora, Indiana, SAD
* Flora Township, Minnesota, SAD
* Flora, Mississippi, SAD
* Flora, Apayao, Filipini
# Fauna

**Fauna** (po imenu rimske boginje Faune) je naziv za celokupan životinjski svet jednog područja ili čitave Zemlje. Ovako široko posmatrane, faune se mogu svrstati po različitim kriterijumima:

* sistematski (npr. fauna ptica tj. avifauna);
* teritorijalno
	+ fizičko-geografski: npr. fauna Dinare;
	+ političko-administrativno: fauna Makedonije;
* vremenski (npr. fauna Mezozoika);
* stanišno (npr. fauna plavnih livada);
* utilitarno (npr. fauna štetočina, fauna lovne divljači).

Fauna u užem smislu označava istorijski i koevoluciono uzrokovan sastav životinjskih zajednica određene teritorije ili akvatorije. Fauna je takođe i naziv za izdanje u kome je publikovan spisak životinjskih vrsta određenog područja.

## Literatura
# Litosfera

Tektonske ploče
**Litosfera** je vanjski tvrdi kameniti sloj koji seže do dubine 200 km. Ovaj sloj na površini naziva se Zemljina kora. Ispod litosfere do dubine 2.700 km nalazi se plašt ili mantija. U ovom sloju stijene su užarene zbog visokih temperatura koje narastaju do 3.000 stepeni. Ispod plašta do centra Zemlje nalazi se jezgra. Ona je duboka oko 3.400 km i u njoj se nalazi 1/3 ukupne mase Zemlje. Zbog veoma visokih temperatura, koje iznose preko 5.000 stepeni, jezgra Zemlje je užarena.

Postoji 7 velikih ploca i 6 manjih. Ploče se pomiču te dolazi do razmicanja, podvlačenja ili smicanja.
Okeanske i kontinentalne ploče različite su debljine i specifične težine te se pomiču od nekoliko milimetara do nekoliko centimetara godišnje.Litosferne ploče se kreću zbog energije u unutrašnjosti zemlje.

## Reference

## Literatura

* Chernicoff, Stanley; Whitney, Donna (1990). *Geology. An Introduction to Physical Geology* (4th izd.). Pearson. ISBN 0131751247.

## Vanjske veye

* Earth's Crust, Lithosphere and Asthenosphere Arhivirano 2006-11-02 na Wayback Machine-u
* Crust and Lithosphere
# Kljunari

| Kljunari
 |
| --- |
|  |
| Kljunar
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Monotremata  |
| Podred:
 | Platypoda  |
| Porodica:
 | **Ornithorhynchidae** Gray, 1825. |

**Kljunari** (lat. **Ornithorhynchidae**) su jedna od dvije živuće porodice unutar Monotremata i sadrži kljunara i njegove izumrle pretke.izumrle su vrste

## Opis

Dugačak je oko 60 cm. Od toga četvrtina odlazi na vodoravno spljošten rep. Ima gustu, meku i masnu dlaku, koja sprečava kvašenje tela vodom. Noge su mu kratke, a među prstima ima plovne kožice. Bezubi i spljošten kljun sličan je pačjem. Uši su mu bez ušnih školjki i može da ih zatvori. Nosni otvori se nalaze na prednjoj ivici kljuna.

Kljunar je noćna životinja. Živi pored mirnih i sporih voda. Na obalama takvih reka iskopa jakim kandžama jazbinu, koju obloži lišćem; od nje vode hodnici jedni ispod, a drugi iznad površine vode. Pliva odlično. Hranu istražuje u mulju veoma spretno; ona se sastoji od vodenih životinja, kao što su puževi, školjke, crvi i larve insekata.

Ženka nosi mekokora jaja koja imaju u prečniku po 1 cm. Jaja zagreva toplotom svoga tela dok se mladi ne izlegu. Kada se mladi izlegu, oni se hrane mlečnom hranom koju luče žlezde grupisane na trbuhu žene. Mužjak ima na zadnjim nogama po jednu probušenu ostrugu. Svaka je od njih u vezi sa kanalom jedne žlezde. Živi u jugoistočnoj Australiji i Tasmaniji.

* Porodica Ornithorhynchidae
	+ Rod †*Obdurodon*
		- †*Obdurodon dicksoni*
		- †*Obdurodon insignis*
		- †*Obdurodon/Monotrematum sudamericanum*
	+ Rod *Ornithorhynchus*
		- *Ornithorhynchus anatinus* (današnji kljunar)
		- †*Ornithorhynchus maximus*
# Nova Kaledonija

Nova Kaledonija
**Nova Kaledonija** (francuski: *Nouvelle-Calédonie*; također poznata pod popularnim imenom: *Kanaky*, *Le caillou*) je **zajednica sui generis** (u praksi prekomorska teritorija) Francuske koju čini glavni otok (Grande-Terre de la Nouvelle-Calédonie) i nekoliko manjih otoka. Nalazi se u Melaneziji u jugozapadnom Pacifiku. Površina joj je 18,575.5 km² (7,172 kvadratnih milja). Stanovništvo po popisu iz godine 2004. broji 230,789 ljudi. Ima Internetski nastavak .nc. Glavni i najveći grad teritorije je Nouméa. Valute je Comptoirs Francais du Pacifique franc (međunaronda oznaka XPF).

Od godine 1986. UN-ov komitet za dekolonizaciju je uvrstio Novu Kaledoniju na UN-ovu listu nesamoupravnih teritorija, koja je kao navodno politikantska žestoko osporavana od strane Francuske, Maroka, SAD i Velike Britanije, koje sve imaju teritorije na toj listi.

Nova Kaledonija će odlučiti da li namjerava ostati dio Republike Francuske ili će postati nezavisnom državom na referendumu koji se ima održati iza godine 2014.

Na Novu Kaledoniju su se prvi ljudi nastanili još prije 50.000 godina. Prvi Evropljanin koji ih je otkrio bio je James Cook. Prvi kontakti su bili puni incidenata, ali su s vremenom na otok prodrli katolički i protestantski misionari čijim naporima će nestati mnogi dijelovi prvobitne kulture. Otok je postao francuski posjed godine 1853. i prvo služio kao kažnjenička kolonija, tako da su njoj robijali i pripadnici Pariške komune. 1980-ih se među domorocima - Kanacima - javlja domorodački pokret za nezavisnost, čija je djelatnost dovela do manjih oružanih incidenata.

## Vanjske veze

* Endemic flora of New-Caledonia (`fr`)
* Finding New Caledonia Arhivirano 2006-05-19 na Wayback Machine-u (`en`)
* "France's Best Kept Secret" Arhivirano 2011-02-07 na Wayback Machine-u by Roderick Eime (`en`)
* Jane's New Caledonia Home Page Arhivirano 2014-12-24 na Wayback Machine-u (`en`)
* Map of New Caledonia Arhivirano 2005-11-25 na Wayback Machine-u
* New Caledonia photos
* New Caledonia travel photos Arhivirano 2005-12-06 na Wayback Machine-u
* Fotografije Nove Kaledonije Arhivirano 2005-09-09 na Wayback Machine-u (`fr`)
* Tourism Information of New-Caledonia (`fr`)
* New Caledonia Travel Overview Arhivirano 2005-10-26 na Wayback Machine-u (`en`)
* Willgoto New Caledonia Arhivirano 2005-11-28 na Wayback Machine-u Travel guide and directory
* past and current developments of France's overseas administrative divisions like New Caledonia Arhivirano 2006-09-29 na Wayback Machine-u (`fr`)
* Croix du Sud Arhivirano 2006-02-11 na Wayback Machine-u (`fr`)
* Dictionnaire Franco-Calédonien de brousse-en-folie.com Arhivirano 2006-01-25 na Wayback Machine-u A comprehensive list of French words, idioms and phrases unique to New Caledonia
# Andros

*Za ostale upotrebe, pogledajte Andros (razvrstavanje).*

| Andros (Άνδρος)  |
| --- |
| Podaci
 |
| Država
 |  Grčka
 |
| Glavno naselje
 | Andros (grad)
 |
| Površina
 | 380,0 km²
 |
| Najviši vrh
 | Kouvara (995 m)
 |
| Broj stanovnika
 | 10.009 st. *(2001)* |
|  |

**Andros** ili **Andro** (grčki grčki: Άνδρος) je jedno ostrva u grupaciji Kiklada u Grčkoj. Upravno ostrvo pripada okrugu Kikladi i Periferiji Južni Egej.

Celo ostrvo Andros sa obližnjim ostrvcima i hridiam je podeljeno na tri opštine: Andros, Kortio, Idrusa.

## Prirodni uslovi

Plaža na Androsu
Grad Andros
Selo u unutrašnjosti Androsu
Andros je jedno od najvećih ostrva Kiklada, udaljeno oko 100 km istočno od Atine i oko 50 km od kopna (jugoistočna Atika). Ostrvo se nalazi 15ak km južno od Evbeje, a najbliže susedno ostrvo je Tinos na svega 3 km. Ostrvo je srednje razuđeno i planinsko u većem delu. Postoji nekoliko dolina, koje su pogodne za zemljoradnju.

Andros spada u ostrva Kiklada koja su bliža kopnu i imaju obilje podzemnih voda, čine se nadomešta sredozemna klima sa dugim, žarkim i sušnim letima i blagim i ne baš kišovitim zimama. Biljni i Životinjski svet su takođe osobeni za ovu klimu, a od gajenih kultura dominira maslina. Zbog obilja podzemne vode ostrvo ima bujnu zimzelenu šumu.

## Historija

Za Andros, kao i za celokupne Kiklade, je neobično važno razdoblje kasne praistorije, Kikladska Civilizacija, zavisna i bliska Kritskoj. Iza Kikladske civilizacije su danas ostale brojne figurine-idoli, vezane za zagrobni život. Tokom stare Grčke Andros je prvo bio naseljen Joncima, a zatim jedan od malih polisa u veoma važnom delu Grčke. Pred kraj klasičnog perioda Andros je potpao pod vlast Atine.

Posle toga ostrvom je vladao stari Rim, a zatim i Vizantija. 1204. g. posle osvajanja Carigrada od strane Krstaša Kikladi potpadaju pod vlast Mlečana, pod kojima ostaju vekovima, do 1566. g., kada novi gospodar postaje osmansko carstvo. Stanovništvo Androsa je bilo uključeno u Grčki ustanak 20ih godina 19. veka, pa je ostrvo ono je odmah pripalo novoosnovanoj Grčkoj. Međutim, razvoj nove države nije sprečio iseljavanje mesnog stanovništva u 20. veku. Poslednjih decenija ovo je donekle umanjeno razvojem turizma.

## Stanovništvo

Glavno stanovništvo na Androsu su Grci. Andros i pored bujne vegetacije spada u ređe naseljena ostrva među značajinijim ostrvima Kiklada. Andros nema velikih naselja - glavno mesto na ostrvu, grad Andros ima svega 1.500 stanovnika.

## Privreda

Privreda Androsa se zasniva na turizmu i pomorstvu, a manje na tradicinalnoj poljoprivredi (južno voće, masline).

## Povezano

* Kikladi
* Tinos

## Vanjske veze

* Zvanična stranica opštine Andros na grčkom i engleskom Arhivirano 2012-08-14 na Wayback Machine-u
* Official Zvanična stranica opštine Kortio na grčkom i engleskom Arhivirano 2020-10-28 na Wayback Machine-u
* Zvanična stranica opštine Idrusa na grčkom i engleskom Arhivirano 2008-08-09 na Wayback Machine-u
* Richard Stillwell, ed. *Princeton Encyclopedia of Classical Sites*, 1976: Arhivirano 2007-12-14 na Wayback Machine-u tekst "Andros, jedan od Kiklada, Grčka"
# La Désirade

Guadelup sa La Deziradom na severoistoku
**La Dezirad** je ostrvo u Karipskom moru, pod upravom Gvadelupa. Površina 28 km², na kojoj živi oko 1650 stanovnika. Na njega se, prilikom svog drugog putovanja u Ameriku, iskrcao Kristifor Kolumbo i nazvao ga *La Desirade*, što u prevodu znači - *nada*.

## Reference

## Literatura

* Alexandra Hughes, Alex Hughes, Keith A Reader, Keith Reader, ur. (2001). *Encyclopedia of Contemporary French Culture* (Routledge; Routledge World Reference edition izd.). ISBN 0415263549.
* Robb, Graham (2008). *The Discovery of France: A Historical Geography*. W. W. Norton & Company. ISBN 0393333647.
* Ardagh, John (1991). *France* (Cultural Atlas of izd.). Facts on File. ISBN 081602619X.
* Jones, Colin (1999). *The Cambridge Illustrated History of France* (Cambridge Illustrated Histories izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521669928.
* Sowerwine, Charles (2009). *France since 1870: Culture, Society and the Making of the Republic* (2nd izd.). Palgrave Macmillan. ISBN 0230573398.
* Roberts, William J. (2004). *France: A Reference Guide from the Renaissance to the Present (European Nations)* (European Nations izd.). Facts on File. ISBN 0816044732.

## Vanjske veze

* The official website of the island Arhivirano 2014-02-24 na Wayback Machine-u
* Tourism website for the island
* Facebook page detailing events and activities happening on the island
# Nevis

| Nevis  |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Mali Antili Karipsko more
 |
| Arhipelag
 | Privjetrinski otoci
 |
| Država
 |  Sveti Kristofor i Nevis
 |
| Površina
 | 92.5 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 11,415
 |
|  |

**Nevis** je drugi otok u Federaciji Kristofor i Nevis. Nalazi se u arhipelagu Mali Antili u Karipskom moru.

## Geografija

Nevis okružen koraljnim grebenima, leži 3 km jugoistočno od većeg Saint Kittsa (Sv. Kristofora), od kog je razdvojen kanalom zvanim Narrows. Nevis je goroviti otok kružne forme. Najviši vrh je istoimeni Nevis, visok 985 metara, kog sa sjevera podupire brdo Round visoko 309 m, a sa juga brdo Saddle visoko 564 m. Tlo mu je glineno i pokriveno vulkanskim kamenjem.

Na njegovoj površini od 92,5 km² živi 11.415 stanovnika. Administrativni centar je Charlestown u kom živi 1790 ljudi i spojen je sa St. Paul Charlestownom gdje živi dodatnih 1847 stanovnika.

Klimatske prilike slične su onima na Saint Kittsu, a kako leži u pojasu tropskih ciklona, isto tako od augusta do oktobra trpi posljedice njihova razaranja.

## Historija

Do Nevisa je 1493. doplovio Kristofor Kolumbo i nazvao ga *Las nieves* (dosl. Snježni) kad je s broda ugledao njegov vrh sav u magli. Kolonizirali su ga Englezi 1628. i ubrzo je postao jedan od najnaprednijih otoka u Antilima, iako je tokom 17. i 18. vijeka trpio od francuskih i španjolskih napada. Ekonomski je prosperirao sve do sredine 19. vijeka. Na Nevisu je 1755. ili 1757. rođen Alexander Hamilton, jedan od Očeva osnivača Sjedinjenih Američkih Država.

## Reference

## Vanjske veze

* *Nevis Tourism Authority* (`en`)
* *Saint Kitts and Nevis* (`en`)
# Tobago

| Tobago  |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Karipsko more
 |
| Arhipelag
 | Karibi
 |
| **Koordinate** | 11°15′0″N, 60°40′1.2″W |
| Država
 |  Trinidad i Tobago
 |
| Glavno naselje
 | Scarborough
 |
| Površina
 | 300 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 60.874
 |
|  |

**Tobago** je drugi po veličini otok u državi Trinidad i Tobago koji leži u Karipskom moru..

## Geografija

Tobago leži udaljen 30 km sjeveroistočno od puno većeg Trinidada. Prostire se u dužinu od oko 50 km u smjeru jugozapad-sjeveroistok, a maksimalno je širok 16 km. Nekih 2,0 km sjeveroistočno od Tobaga leži otok Mali Tobago, svojevremeno poznat kao rezervat ptica, kojih danas gotovo da i nema. Otok je zapravo fizički nastavak Karipskih Andi s venecuelanske obale koji se preko masiva na Trinidadu prostire sve do njega. Zbog tog je i Tobago brdovit, s najvišim vrhom od 550 metara..

Na Tobagu živi 60.874 stanovnika na površini od 300 km². Administrativni centar otoka je Scarborough u kom živi 980 stanovnika. Velika atrakcija Tobaga je koraljni greben Buccoo, popularan među roniocima. Od stalnih vodotoka Tobago ima samo nekoliko kratkih potoka.

### Klima

Klima je tropska s puno vlage u zraku. Iako leži izvan glavne zone uragana, povremeno ga ipak pogode kao što je to bilo 1847. i 1963. godine.

## Privreda

Danas je turizam glavna grana otočke privrede, a Internacionalni aerodrom Crown Point (IATA: TAB, ICAO: TTCP) pored Scarborougha punkt preko kojeg dolazi najveći broj turista.

## Historija

Do Tobaga je prvi doplovio Kristofor Kolumbo 1498. godine, a nakon tog su ga kolonizirali Španjolci. Tobago je tokom svoje historije 31 puta prelazio iz ruke u ruku Holanđana, Francuza, Šveđana, Britanaca, sve do 1814. kad je predat
Ujedinjenom Kraljevstvu Velike Britanije i Irske.

Oko 1672. počeo je period stabilnosti pod britanskom vladavinom. U to doba su počele nicati plantaže, posebno šećerne trske, pamuka i indiga. Istovremeno je počela promjena strukture stanovništva jer su za rad na plantažama uvoženi afrički robovi, budući da su se lokalni Karibi pokazali suviše slabima. Tobago je 1777. izvozio velike količine ruma, pamuka, indiga i šećera, što je trajalo do 1781. kad su Francuzi napali otok i uništili dobar dio plantaža.

Od 1814. godine, kada je otok ponovno pod britanskom vladavinom, započela je još jedna faza uspješne proizvodnje šećera. Ona je prekinuta 1847. što zbog katastrofalnog uragana, što zbog bankrota plantažera zbog pada potražnje za šećerom. Bez visokih profita na šećeru Ujedinjeno Kraljevstvo nije imalo koristi od Tobaga, pa ga je 1889. prepustilo Trinidadu. Umjesto šećera otočani su odtad uzgajali limun, kokos i kakao. Velika katastrofa pogodila je otok 1963. kad ga je poharao uragan Flora. Nakon tog je uslijedio program restrukturiranja i diversifikacije privrede, te počeo razvoj turizma

## Galerija

* Otok sv.Giles
* Charlotteville
* Mali Tobago, nekadašnji rezervat ptica
* Tropski raj
* Plaža Castara

## Reference

## Vanjske veze

* *Welcome* Arhivirano 2017-07-30 na Wayback Machine-u (`en`)
# Trinidad

| Trinidad  |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Karipsko more
 |
| Arhipelag
 | Karibi
 |
| Država
 |  Trinidad i Tobago
 |
| Površina
 | 4748 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 1,252.800
 |

**Trinidad** je najveći otok karipske države Trinidad i Tobago, u Atlantiku, površine 4 748 km², na kojem živi 55 833 stanovnika.
# Kraljevina Holandija

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Kraljevina HolandijaRoyaume de Hollande Koninkrijk Holland* |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1806. – 1810.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| **Geslo**: *Eendracht maakt macht* |
| Lokacija Kraljevine HolandijeKraljevina Holandija (1807) |
| **Glavni grad** | Den Haag (1806-1808) Utrecht (1808) Amsterdam (1808-1810) |
| **Jezik/ci** | nizozemski, francuski
 |
| **Vlada** | Ustavna monarhija
 |
| **Kralj** |
|  • 1806. – 1810.
 | Lodewijk I
 |
|  • 1810.
 | Lodewijk II
 |
| **Historija** | Napoleonski ratovi
 |
|  • Uspostavljena
 | 5. lipnja 1806.
 |
|  • Ukinuta
 | 9. srpnja 1810.
 |
| **Površina** | 48.000 km² (18.533 mi² ) |
| **Stanovništvo** |
|  •  (procjena) | 2.000.000
 |
|      Gustoća
 | 41,7 /km²  (107,9 /mi² )
 |
| **Valuta** | nizozemski gulden
 |
| **Danas dio** |  Nizozemska  Njemačka
 |

 |

**Kraljevina Holandija** (nizozemski: *Koninkrijk Holland*; francuski: *Royaume de Hollande*) je bilo marionetsko kraljevstvo koje je 1806. godine utemeljio francuski car Napoleon I na području tadašnje Batavijske Republike. Napoleon je na čelo novoformirane kraljevine postavio brata Louisa, a sve kako bi imao veću kontrolu nad navedenim teritorijom. Država je naziv dobila po istoimenoj pokrajini. Tokom 1807. godine, pruske pokrajine Ostfriesland i Jever pripojene su Holandiji, no nakon britanske invazije 1809. godine, Louis je sve teritorije južno od rijeke Rajne morao predati Francuskoj.

Godine 1809., Holandija je poslala trupe u pomoć Francuskoj kako bi ugušila antinapoleonsku njemačku bunu koju je predvodio Ferdinand von Schill u bitci kod Stralsunda.

Kralj Lodewijk I (kako je bilo Louisovo službeno ime) ubrzo se zamjerio Napoleonu jer je interese svoje zemlje stavljao ispred onih svoga brata. Posljedica toga bila je kraljeva abdikacija te aneksija Holandije 1810., koja je trajala sve do 1813. godine. Kraljevina Holandija obuhvaćala je, u suštini, teritorij današnje Nizozemske, uz iznimke Limburga i Zeelanda, koji su bili dio Prvog Carstva. Ostfriesland, koja danas pripada Njemačkoj, također je bila dio Kraljevine.